'o-2(y 11' HOFMANN K.ÚíOLY ÉS D! LÓCZY LAJOS 



olyan, mint a vidók légmérséldetének évi közepe : hőfokuk a különböző 

 évszakokban ]>edig igen tetemcsen (1 C °-kal is különbözik ; legcsekélyebb 

 márcziusban {7°). legnagyobb szeptemberben {13°l Hasonló ingadozások 

 mutatkoznak a keserűvízforrások vizbőségére és töménységi fokára nézve ; 

 még ugyanazon kútnál is tetemesen változnak szárazabb vagy esösebb 

 időszakok szerint. 



Chemiai természetüket illetőleg mind a három csopoit keserűforrá- 

 sai tudvalevőleg szilárd alkatrészeiknek nagyon tetemes — 40. sőt 50 

 súlyezredrészre rugó — tartalommal tűnnek ki, mely alkatrészek közül 

 a nátrium és magnézium könnyen oldható sulfátjai a fő- és legjellemzőbb 

 elegyrészek, míg a chloridok. a carbonátok és egyéb vegyületek aránylag 

 háttérbe szorulnak. Az egyes kutak vize chemiai alkatrészeik minőségére 

 nézve megegyeznek ugyan, azonban mennyiségileg a főalkatrészek 

 viszonylagos arányában nagy különbségek mutatkoznak, még az egyes 

 csoportok egészen közel egymás mellett levő kútjaiknak egy időben merí- 

 tett vize közt is. Ezen, a számos létező vegyelemzés által mind a három 

 csoportra nézve kétségtelenül bebizonyított tény a budai keserűvizek 

 képződése kérdését tekintve, felette nagy fontosságú : a vegyészek már 

 régebben ráutaltak erre. de csak Balló Mátyás méltatta elegendőben 

 annak genetikai fontosságát 1881-ben megjelent értekezésében.* Balló 

 a dobogói é.s őrmezei csoport vizeit vette beható és terjedelmes vegvi 

 vizsgálás alá s kimutatta, hogy míg e két terület nagy részén a kutak 

 vizében a két ásványos földalkatrész, a kénsavas nátrium és kénsavas 

 magnézium majdnem egyforma mennyiségben fordul elő : a dobogói me- 

 dencze bizonj'os részén a víz a kénsavas nátriumot, viszont a tőszomszé- 

 dos őrmezei medencze bizonyos részén pedig a kénsavas maguésiuurot 

 tartalmazza feltűnően túlnyomó mennyiségben. Hasonló tetemes eltéré- 

 sek mutatkoznak e két főalkatrészbeli tartalomban a Mattoni és Wille- 

 féle lágymányosi terület különböző kútjainak vize közt is Hauer K. 

 vegyelemzései szerint. Ez a tény csakugyan nagyon amellett tanúskodik, 

 hogy a kérdéses keserűvizek hel_ybeli, egyenetlen képződési folyamatok- 

 nak köszönik becses alkatrészeiket. 



A budai keserüvizek eredete. 



Ezeket elörebocsátva. áttérünk a feltett kérdésnek: cmely rétegek- 

 ben és miként képződnek a budai keserűvizek ?» tüzetes megfejtésére. 



Szabó József volt az első. ki a budai keserűvizek képződésének 

 nehéz kérdésével részletesen foglalkozott s róla újabb időben magyará- 



* Balló Mátyás : Budapest főváros ivóvizei egészségi szempontból és néhány 

 ásványvíz elemzése; Ért. a temi. tud. kör. — Kiadja a M. T. A. 1881. XI. köt. 



