A BUDAI KESEKŰvfz-FOREÁSOK KELETKEZÉSÉRŐL. .'tí7 



zatot adott,* melvnek elvét a viszonyoknak minden oldaláról való meg- 

 fontolása titán mi is elfogadjuk. Ezen elv szerint közös szempontból 

 természetszérű és összhangzó módon magyarázhatók a megfigyelt tények, 

 a bndai tágasabb környéken előforduló valamennyi keserűforrásra köny- 

 nyen alkalmazható s a valószínűség nagy fokával bír. mig más magya- 

 rázati kísérletek ellen alapos ellenvetések merülnek fel. 



E szerint a tárgyalt keserűvízforrások a felszínhez közel képződött 

 úgynevezett freatikus ** talajvizek, melyeknek keletkezése szorosan a kis- 

 czelli agyag előfordulásához van kötve. A nagy vastagságú ép kisczelli 

 agyag képezi a vízhatlan alapot, melyen a talajvizek a tárgyalt három 

 keserűforrás-esoport völgyiapályában összegyűlnek. Az ép kisczelli agyag' 

 maga vízhatlan ugyan, de a légbeliek s a felszín változó hőmérsékleté- 

 nek, különösen a nap behatása alatt palásán szétleveledzik, elrepedezik 

 s utóbb termőföldet alkotván, számtalan repedések és hasadékok útján 

 külső mállási kérgében vízszűrővé válik. A keserüforrásoknak tápláló 

 vizét, a lényeget tokintve, a légbeli csapadékok azon elszivárgó része 

 szolgáltatja, mely a- tárgyalt keserűforrás-csoportok teknőit környező 

 magaslatokon, valamint e lapályokon részint közvetlenül meglazult ké- 

 regbe szivárog be, részint pedig a kisczelli agyagot borit(') ifjabb vízszűrő 

 képződéseken keresztül, milyen a lösz, valamint az alluvium nagy része, 

 kerül a források medenczéibe. A tápláló vizek földalatti útjok alatt a 

 talajrétegekkel érintkezvén, a lég oxygénje és szénsava közreműködésé- 

 vel azokból veszik fel ásványos alkatrészeiket. 



Szabó nézete szerint a keserűforrások jelleges szilárd alkatrészei 

 a könnyen oldható nátrium és magnéziumsulfátok, a kisczelli agyag 

 mállási folyamatának terményei, melyek folyvást képződnek a kisczelli 

 agyag mállásnak indult hátán a szivárgó víz és lég oxygénje behatása 

 következtében. Szabó vizsgálatai szerint a kisczelli agyag piritet, dolo- 

 mitot és nátrium- vagy káliumföldpátot tartalmaz finoman eloszlott álla- 

 potban és ezek szolgáltatják az anyagot a nevezett sók képződésére. 

 A pirit az agyagos lerakódásokban rendesen elő szokott fordulni ; a dolo- 

 mitnak a kisczelli agyagban való előfordulása szintén igen könnyen ma- 

 gyarázható, miután a közelebb és távolabbi környéken a nálánál idősebb 

 és a térszínnél magasabban fekvő dolomit, a triaszkorú födolomit, töme- 

 gesen vau jelen; általában a kisczelli agyag rendesen többé-kevésbbé 

 márgás s a dolomiton kívül még finoman közéje elegyedett szénsavas 

 meszet is tartalmaz, a földpát pedig a trachytos anyaghoz tartozik, mely 

 finom állapotban tetemes mennyiségben és általánosan elterjedve vesz 

 részt a kisczelli agyagnak összetételében, sőt itt-ott valóságos tufás réte- 

 gecskéket is alkot benne. 



* ItU'zott helyen, 17. lap. 

 ** Daubeée : Les eaiix souterraines. Paris, 1887. I. köt. 



