328 Ili HdFMANN KÁROLY ÉS I>' LÓCZY LAJOS 



A könnj-eu málló pirit a lég oxygénje és a víz behatása által szét- 

 bomlik és végeredményűi egyrészt vasoxydhydrátot. másrészt kénsavat 

 szolgáltat. A vasoxydhydrát visszamarad, mig a kénsavnak égy része a 

 dolomitot bontja fel s kénsavas magnéziumra és kénsavas mészre vál- 

 toztatja. A kénsavas mész legnagyobb része — mint gipsz - közel a 

 képződési helyhez kijegeczesedik s visszamarad, mig a könnyen oldódó 

 kénsavas magnézium és kevés kénsavas mész a szivárgó vízzel tovább 

 halad. A piritbői keletkezett kénsav egy másik része pedig a földpát 

 alkáliáihoz köttetik és könnyen oldódó alkálisulfátokat képez, melyek a 

 talajvízzel tovább mennek, kevés kovasavval és timfölddel együtt, melyek 

 a vegybomló földpátból felvétetnek s melyek a budai keserüvizekben is 

 kis mennyiségben megvannak. 



A kisczelli agyag mállásnak indult kérgében leszivárgó tápvizek az 

 ekkép közreműködésük mellett képződő sókat felvévén, ezekben annál 

 gazdagabbak lesznek, mennél tartósabban vannak a kisczelli agyag mál- 

 lási kérgében, tehát mennél hosszabb utat tesznek ebben és mennél 

 lassabban szivárognak le, vagyis mennél laposabb a felület lejtése. 

 A keserűvíz képződése már a völgyek kisczelli agyag képezte lejtőinek 

 magasságában kezdődik, de azon völgyteknők, melyekben a sóban bővel- 

 kedő keserükutak vannak, igen természetesen azok a helyek, hol a 

 sótartalom tetemesen felszaporodott. A kisczelli agyag hátán távolabbról 

 leszivárgó vizek már nagyobb sótartalommal jutnak a teknőkbe ; ezekben 

 pedig az összegyűlő talajvizeknek lefolyása nincs, vagy nagyon lassú, 

 ennélfogva sótartalmuknak a természetadta viszonyok közt tetemesen 

 konczentrálódnia kell, egyrészt közvetlenül a kisczelli agyag mállásnak 

 indult kérgéből való sók feloldása által, másrészt pedig közvetítve — és 

 ennek jut a főszerep — a víznek a felszínen nagy területen történő el- 

 párolgása által. E teknőkben összegyűlő talajvíznek minden esetre tete- 

 mes része a termőföld repedésein és hézagain keresztül a felszínre szi- 

 várog és elpárolog, a miről jelenleg is a teknők síkságain szárazabb 

 időben igen sok helyen mutatkozó sós kivirágzások világosan tanúskod- 

 nak. Ezen hosszú időn át folyamatban levő konczentrálódás a keserűvizek 

 ásványos alkatrészeinek tetemes készletét halmozhatta fel a lefolyástalan 

 völgykatlanok fenekén a vízhatlan ép kisczelli agyag felett levő talajban; 

 a folyamat előbb még erösebb mértékben működhetett, midőn a medeu- 

 czék fenekén összegyűlő talajvizeknek lefolyása mesterséges úton, kutak- 

 ban való merítés, vagy árkokban való lecsapolás által még nem volt. 

 Ekkép a keserűvízforrások többé-kevésbbé lefolyástalan medenczeszerű 

 lapályokon való előfordulása igen fontos tényező a budai keserűvízforrá- 

 sok képződésére, nemcsak a keserűvízforrások vízgyűjtésére, hanem egy- 

 szersmind ásványos alkatrészekben való tartalmuk sűrűségére nézve is. 



A keserűvízforrásoknak a magnézium és nátriumsulfátok mellett 



