A BUDAI KESERŰVÍZ-FOKRÁSOK KELETKEZÉSÉRŐL. 331 



tátott volua ki. A budai keserüvizek becses sótartalmának főrészét, Szabó 

 nézetével egyetértve, a kisezelli agyag mállásából keletkezőnek tartjuk. 



A kisezelli agyag alkotásáról hiányoznak mennyileges chemiai ada- 

 tok, melyek alajjján a SzABÓ-féle magyarázat teljesen szilárd megerösi- 

 tést nyert volna,. Hogy e tekintetben legalább néhány, biztosabb általá- 

 nos tájékozást engedő adathoz jussunk, felkérésünki-e néhai Pillitz Vil- 

 mos, műegyetemi magántanár és Fischer Samu urak szívesek voltak 

 néhány, a ke.serüforrás-területről származó, ép kisezelli agyag-próbát 

 mennyileges chemiai elemzés alá vetni, nevezetesen a dolomit alakjában 

 meglevő magnéziát és a kovasavhoz kötött, főleg földpát alakjában meg- 

 levő nátron menmiségét meghatározni, annak megítélésére, vájjon meg- 

 vannak-e ezek az anyagok a kíscelli agyagban egyáltalában oly mennyi- 

 ségben, hogy ezekből a keserűforrások keletkezését kimagyarázhatnánk: 



Saxlehnek úr dobogói területén a fennebb említett új kút fenekéből 

 vett kékes, látszólag még ép, kisezelli agyagban talált Fischek úr az 

 előbb Tízzel kilugzott anyag 1000 súlyrészében : 



15 '9 s. r. magnéziát (dolomit vegyületében) és 

 .5"1 s. r. nátront (sílikát alakban), mi körülbelül 121 •(> síUyrész 

 dolomit és 41 s. r. nátriumföldpátnak felel meg. 



Egy második termőhelyről, a lágymányosi csoport területéről, a 

 Gellérthegy déli lábáról (közel a promontori vámházhoz) való kisezelli 

 agyagban pedig még jóval tetemesebb alkália-tartalom mutatkozott 

 dr. Pillitz úr meghatározása szerint ; nevezetesen : 



34'6 ezred súlyrész káli és 



22 '7 II II nátrium, míg dolomitalakban benne van 



2r7 I' <i magnézia, vagyis 99'6 ezred s. r. dolomit. 



E szerint a kisezelli agyagban a dolomit és az alkália-földpát jelen- 

 tékeny mennyiségben fordulnak elő, olyan mennyiségben, mely teljesen 

 elégségesnek látszik, hogy a keserűforrások sós főalkatrószeihez meg- 

 kívánt nátrium- és magnézia-szükségletet fedezze. 



A fentel)bi meghatározás alapján a dobogói új kútból való kis- 

 ezelli agyagnak egy köbméterében (az agyag fajsúlyát 2"4-nek véve) meg- 

 levő dolomit képes volna 230"8 kilogramm kénsavas magnéziának a kellő 

 magnéziát, a silikát-alakban meglevő nátrium pedig 27 '8 kilogramm 

 kénsavas nátriumnak a szükséges nátriumot szolgáltatni. Ha a dobogói 

 területen évenként termelt keserűvíz mennyiségét 6 millió literre s ennek 

 kénsavas nátriumát 226 ezred súlyrészre, kénsavas magnézia-tartalmát 

 szintén annyira teszszük — ami nem lesz nagyon kevés — akkor a ter- 

 melt keserűvíz által e területből évenként 1.336,000 kilogramm kénsavas 

 nátrium és épannyi kénsavas magnézia vétetik ki. Ennek fedezésére a 

 nevezett agyagból körülbelül 48,000 köbméter, vagyis az egészen a kis- 



