■ VA'i D' HOFMANN KÁIÍdLY KS U^ LÓCZY I.AJOS 



czelli agyagban levő, mintegy 4.4üO,000 négyszögméternyi nagy forrás- 

 terület felületére egyformán elosztva, körülbelül 1 1 milliméternyi vastag 

 réteg szükségeltetnék, melynek a fenlevö pirit közreműködésével teljesen 

 el kellene mállania. hogy ama keserüviz-tömeg föalkatrészeinek meg- 

 felelő anyagot szolgáltassa. A lágymányosi kisczelli agyagot alajjul véve, 

 erre már négyszer vékonyabb réteg mállása volna elégséges. 



■K-K * 



A fentebbiekben behatóan kifejtetteket rövidre összefoglalva, ekkép 

 adhatjuk meg a feleletet az első kérdésre : 



A budai keserűforrások kizárólag freatikus talajvizek, melyek közel 

 a felszínhez a kisczelli agyag felső elmállási kérgében és az azon nyugvó 

 diluviális és alluviális laza legfelső lerakodásokban mozognak és me- 

 lyeknek vízhatlan teknőjét az ép kisczelli agyag képezi. A keserűkutak 

 körűi a talajvizek olyan többé-kevésbbé lefolyástalan medenczékben 

 gyűlnek össze, melyeknek fenekét a vízhatlan kisczelli agyag képezi. 



A keserüforrások ásványos alkatrészei főleg a kisczelli agyag mál- 

 lásából ós kilúgozásából erednek. Az agyag mállásnak indult felső kér- 

 gében mozgó talajvizek a levegő oxygénjónek és széndioxydjának közre- 

 működése mellett ugyanis a kisczelli agyagban meglevő finoman elosz- 

 lott pirit-, dolomit- és földpát-anyagra bontólag hatnak s ezek vegy- 

 bontása következtében képződnek azok a kénsavas sók, melyeknek bő- 

 séges tartalma a keserüforrások vizét leginkább jellemzi. 



Az említett anyagok a kisczelli agyagnak felső málló kérgében 

 lugoztatnak ki ; részben távolabb, nagyrészt pedig magukban a meden- 

 czékben történik a vegyfolyamat. Ez utóbbi többé-kevésbbé elzárt, lapos 

 medenczékben sűrűsödik és sűrűsödött már régóta az oldott alkotó- 

 részekben való tartalom, részben a víznek elpárolgása, részben pedig 

 a sók helyben való új képződése által. 



APRU PALAEONTOLOGIAI KÜZLEMÉiNYEK * 



Dr. KocH ANTAi.-tól. 



1. Sphyraenodus cf. priscus Ag. a kolozsvárvidéki közép- 

 eoczén durvamészből. 



Dr. Szádeczky Gyula kolozsvári tisztelt kollegám a múlt évben szíves 

 volt egy büllöszerű állkapocstöredéket tanulmányozásra beküldeni, mely 

 a bácstoroki kőbánya durvamészének alsó részéből kikerült és az Erdélyi 



* Előadta a Földtani Társulat 1904. évi április hó 6-án tartott szakülésén. 



