A SZENTPÉTERFALVI KÉTEGEK KORÁNAK MEGÁLLAPÍTÁSÁKÓL. o41 



következtében magába felvett nedvességet el uem párologtatja. A mint ez 

 elpárolog, a homok száraz lesz. Az eredeti homokbuczkáknál azonban, a 

 melyeknél a víz annak alsóbb részeiben állandóan kering, ott ;iz liydro- 

 statikai nyomás alatt lévén, felfelé törekszik. Ezért találunk tehát a szó- 

 ban forgó területen lévő homokbuezkák tetején nagyobb szárazságban is 

 állandó nyirkosságot. 



A SZENTPÉTERFALVI RÉTEGEK KORÁNAK 

 MEGÁLLAPÍTÁSÁRÓL. 



InKET IjÉLÁ-tÓl. 



A magyar orvosok és természetvizsgálók XXXII. vándorgy ülésén 1903-ban 

 Halaváts Gyula fú'geologus úr előadást tartott, mely 1904-beu, ezen társaság 

 kiadványaiban, következő czímen : "Hátszeg — Szászváros — Vajda-Hunyad kör- 

 nyékének geológiai alkotásai) megjelent. Ezen értekezés 2.3. oldalán a szent- 

 jiéterfalvi rétegekről szóló fejezetben ezt olvasom : 



"Szerves maradványokat: állkapcsot, csigolyákat, karcsontokat, teknős- 

 béka-pajzsrészleteket már a felvételek alkalmával 1896-ban gyűjtöttem belőlök, 

 de molluszkákat nem s így csak a petrografiai hasonlatosságra támaszkodva, 

 mely megegyezik azon rétegek petrografiai kifejlődésével, melyeket délebbről 

 dr. HoFMANN K. aquitánkorúnak mondott, eleinte magam is ezen korbelinek 

 mondtam e rétegeket. Később, a mikor 1898-ban dr. Aethaeee G. bécsi egyet. 

 m. tanár a gyűjtöttem állkapocsot az iiufiianodo7ih.oz hasonló diiwsauriiistól 

 eredőnek ismerte föl : megváltoztattam nézetemet s a szentpéterfalvi rétegeket 

 a felső-krétába helyeztem, a mi még később megerősítést nyert ifj. br. Nopcsa 

 Ferencz közléseiben, ki a Sibisel-völgyből számos éven át nagy mennyiségű 

 csontot gyűjtve a következő saiiriusokat : 



Tclmalosamms Iransüvaniciiíi, Nopcsa, 

 Mochlodon Suessi, Nopcsa,* 

 Pterosaurus sp. 



ismerte föl, melyhez még a chelonida családjába tartozó teknősbéka társul. 

 Mind e szerves maradványok ma már kétségbevonhatlaniil a mellett tanús- 

 kodnak, hogy a szeutpéterfalvi rétegek a felső-kréta kor végén, valamelyes itt 

 létezett terjedelmes mocsár fenekén jöttek létre ». 



Mindenki, a ki ezeket a mondatokat olvassa, csakis azt értheti belőlük, 

 hogy a szentpéterfalvi sauriusmaradványoknak első felfedezése és ezek alap- 

 ján a képződmény helyes kormeghatározása első sorban Halaváts fögeologus 



* Tévesen e. h. Seeley. 



