A SZEXXI'ÉIEllFALVI EÉTEciEK KUKÁNAK MEUAl^LAl'ÍTÁSÁRÓL. 343 



részt'. A feltalált anyag értékesítése, palaeontologiai és geológiai következ- 

 ményeinek kiaknázása adja meg a lelet értéket és szolgál mértékül a kutaió 

 érdemeinek. 



NopcsA báró, ki akkor már a bécsi egyetemen természettudományi tanul- 

 mányokat folytatott, a szentpéterfalvi leletet Bécsben megmutatta Fdchs 

 Tivadar múzeumőrnek, a ki már 1897 kezdetén felismerte benne a krétakort 

 jeUemző dinosaurusokat. Ennek folytán jelent meg 1897 szeptember havában 

 NopcsÁnak első közleménye,* melynek czíme is mutatja, hogy a szerző ekkor 

 már tisztában volt a szentpéterfalvi rétegek korával. 



Ugyanebben az évben jelent meg Halaváts úrnak fentidézett jelentése 

 az 1896. évi felvételeiről, melyben ezt olvassuk: «Bár szerves maradványokat 

 rejtenek magukban e homokkövek s konglomerátok, de nem olyanokat, me- 

 lyek koruk meghatározására alkalmasak lennének, s így akkor, a midőn 

 aquitánkorúaknak mondom e rétegek összletét, dr. Hofmann K. adataira 

 támaszkodom, ki lapommal D-rol határos vidéken az ilyen rétegeket, melyek- 

 nek az én területembeliek közvetlen folytatásai, aquitánkorúaknak határozta». 



Az ott gyűjtött maradványokat BUlaváts úr dr. Aethabbr bécsi egyetemi 

 tanárnak adta át meghatározás végett, a ki köztük inguanodon-féle saurusok 

 és jjterosaurusok maradékait ismerte fel, de ezen meghatározásairól csak 

 1898-ban értesítette levélben Halaváts urat. Így történt, hogy a második, e 

 \idékről szóló jelentésében** 189S-ban Halaváts i'ir még kijelenti (103. 1.), 

 hogy: ((a mi végül a szentpéterfalvi csontokat tartalmazó rétegeket illeti, 

 nem találok okot ez idő szerint arra, hogy a múlt évi jelentésemben kifejtett 

 nézetemet megváltoztassam* . 



NopcsA bárónak pedig 1898 január 11-én kelt magánlevélben Halaváts 

 úr ezt írja: «Az, hogy az újvilágban a krétából ismerünk sauriereket, még 

 nem következés, hogy Hátszegen is ily korú képződményben forduljanak elő. 

 Saurierek a legrégibb geológiai kortól napjainkig megvannak s csak jól 

 használható maradványok korhatározók, nem pedig olyan fragmentek. minők 

 Szentpéterfalvánál előfordulnak. Ezeknek a rétegeknek korát igen jól hatá- 

 rozta meg dr. Hofmann Károly ». 



E két idézetből kitűnik először, hogy Halaváts úrnak, midőn 1897. évi 

 jelentését írta, vagy legalább is mielőtt ez a sajtó alól kikerült, tudomása 

 volt már NopcsÁnak ellenkező nézetéről ; másodszor, hogy ő ezt a nézetet 

 ekkor még határozottan visszautasította ; harmadszor, hogy neki ekkor még 

 fogalma sem volt a dinosaurusok stratigrafiai jelentőségéről. 



Időközben Nopcsa báró szorgalmasan folytatja a lelőhely kizsákmányo- 

 lását, széles körben átkutatja a vidéket és még két vagy három saurius- 

 telepet fedez fel ; a talált anyagot gondosan preparálja és — a mi a fő — 



* NoPCSA F. : Vorlaufiger Bericht über das Auftreten von oberer Kreide im 

 Hátszeger Thale in Siebenbürgen. Yerhandlungen der k. k. geol. Reichs-Anstalt. 

 Jahrg. 1897, p. 273. 



** Halaváts Gy. : Az Ohaba-Ponori krétaterület. A m. kír. földtani intézet 

 1897. évi jelentése. Budapest, 1898. 



