ADATOK A BALATOX-KÖLVIDÉK BAZALTOS KŐZETEINEK ISMERETÉHEZ. 379 



nak kapcsán a magnetit ós az ilmenit kiválásának a törvényszerűségét 

 kutatta s az ilmenitre vonatkozólag olyan becses megfigyeléseket közölt, 

 a melyek nevét a nemzetközi szakirodalomban is megörökítették. 



BöcKH János és dr. Hofmann Károly alapvető jeles munkájának 

 megjelenése óta immár egy emberöltő telt el, okadatolt volt tebát a Ba- 

 laton-fölvidék földtani viszonyait* s ezek között a vulkáni eredésű hegye- 

 ket is, részint a petrograpbia modernebb módszereivel, részint a vul- 

 kanológia újabb nézőpontjáról ismét vizsgálat tárgyává tenni. 



Ily nagy eruptiv területen, mint a minő a Balaton-fölvidék, már a 

 priori lehet várni, hogy az elszigetelt s egymástól távol álló eruptiv köze- 

 tek között petrographiailag is, kor tekintetében is különbség lesz kimu- 

 tatható, másrészt viszont bizonyos megegyezésnek, vórrokonságnak is 

 kell mutatkoznia, a mely egy-egy petrographiai provinczia kőzeteinél 

 sohasem hiányzik. 



Ezeket a kérdéseket az eddigi kutatók nem igen érintették. Ezek- 

 nek a megoldását tűztem ki feladatomul. Minthogy pedig a korviszony- 

 nak s az elkülönülési- folyamatoknak a megállapítása feltételezi a pontos 

 kőzettani ismeretet, első feladatom a Balaton-fölvidék eruptiv kőzeteinek 

 petrographiai tanulmányozása volt, hogy ezen tanulmányaim, valamint 

 a helyszínén még a jövő nyáron végzendő részletesebb bejárás alapján a 

 feladatomul kitűzött kérdéseket megoldhassam. 



Jelen alkalommal petrograj)hiai vizsgálataim főbb eredményét aka- 

 rom előadni néhány genetikai megjegyzés hozzácsatolásával. 



Dr. Hofmann Káeoly a nDóli Bakony bazaltközetein ez. nagy mun- 

 kájának I. részében 15 hely- tömött kőzetpéldányát vizsgálta meg, én 

 ezeken kívül még 31 hely közetét vettem petrographiai vizsgálat alá.'* 



E 36 lelőhely kőzetpéldányaiból 78 csiszolatot vizsgáltam át. Ezen- 

 kívül BöcKH János miniszteri tanácsos úrnak, a Magyar Földtani Intézet 

 igazgatójának kegyes engedelmével s Dr. Szontagh Tamás bányatanácsos 

 úr lekötelező előzékenységéből, a melyért e helyen is hálás köszönetemet 

 nyilvánítom, abba a szerencsés helyzetbe jutottam, hogy átnézhettem 

 dr. Hofmann Károly eredeti csiszolatait. 



' L. a M. Földrajzi Társaság Balaton-bizottságának jelentése 1892 — 93. évi 

 működéséről. LóczY Lajos : A Balaton geológiai történetéről és jelenlegi geológiai 

 jelentőségéről. Földr. Közi. XXII. k. 123. 1. 



- Kabhegy, Oláh hegy, Agártető, Haláp hegy, Királykö-Fekete hegy, Cso- 

 báncz, Köveshegy, Kopasztetö, Hegyes, Szent-György hegy. Halom hegy, Guláes, 

 Badaeson, Tik hegy és Szigliget (i. m. 479. 1.) 



•' Megvizsgáltam ugyanis a már elősorolt 15 lelőhely kőzetén kívül : Mencs- 

 hely, Dörgicsei sarkút, Fonyód, Halyagos, Som hegy, Mindszentkállai Öreghegy, 

 Harasztos, Tóti hegy, Rekettyés, Nyíres, Bondoró, Sátormái, Fertős, Szebike, Nagy- 

 Láz, Tátika. Somlyó, Kis-Somlyó, Sághegy és sümeg-prágai bazaltbánya kőzetét. 



