ADATOK A BALATON-FÖLVIDÉK BAZALTOS KÖZETEIKEK ISMEKKTÉHEZ. 381 



kisebb-nagyobb mélyedések, tömlőszerű öblösödések is vannak benne, 

 a melyeket alapanyag tölt ki. 



Magnetit- és üvegzárványok gyakoriak benne. 



Az olivin sokszor igen erősen elváltozott. Ebben a tekintetben 

 egyébiránt elég nagy eltérések tapasztalhatók. Eitkán egészen üde, 

 mint pl. a Szebike s Tátika alja kőzetében, rendesen sárgás vagy sár- 

 gásbarna szélesebb-keskenyebb perem környezi, avagy egész tömegében 

 sárgás-barnává vált vastartalmának oxydácziója következtében. 

 Ez az elváltozás kívülről befelé halad s ennek megfelelően a magmatikus 

 resorptió okozta beöblösödéseket is sárgás vagy sárgásbarna szegély 

 környezi. Ezeknél az olivineknél a széleken néha rendkívül vékony, 

 rostos sáv észlelhető. Más helyeken ismét az olivinen kezdődő szer- 

 pentinesedés mutatkozik. A szerpentinesedés a repedések mentén indul 

 meg s a szerpentinesedéssel calczit kiválás is kapcsolatos. 



Az augil halvány ibolyaszínű s erős disperziót mutat, a mi titan- 

 augitra vall. Jól körülhatárolt, többnyire idiomoi'f prizmás termetű kris- 

 tályokban fordul elő; A kristályok határoló lapjai közül az (100) oo í* oo, 

 (010) oo P oo, (110) oo Pés a (Tll) P lapok állapíthatók meg. (100) sze- 

 rinti ikrek gyakoriak s majd csak két félből állanak, majd pedig polisyn- 

 tetikusak. 



Keresztformájúan vagy sugarasan elhelyezkedett gomolyszerű össze- 

 növések, a minőket H. Eosenbusch a Kaiserstuhl limburgitjából említ* 

 s a minőkről kőzettani kézi könyvében igen jó ábrát is közöl,- igen gyak- 

 ran láthatók (pl. a szigligeti telér kőzetében). 



Pleochroizmusuk igen erős ű = b szürkés sárga, c = ibolyás szürke. 

 Optikai orientálódások c : c — ca. 40°. 



Az öves felépítés, különösen annak egy specziális esete, az ú. n. 

 "homokórás szerkezeti), rendkívül elterjedt jelenség. Az öves szerkezetre 

 dr. HoFMANN is ráutal, a homokórás szerkezet jelenségét Inkey Béla* írja 

 körül 1878-ban a Sághegy doleritjének augitjain. A homokórás szerke- 

 zetnek különben egész irodalma van. Behatóbban Blumeich foglalkozott 

 vele először, de mindjárt iitána Brögger és Bbcke, majd Graber is igye- 

 kezett megoldani a kérdést. Szépen foglalja össze az erre vonatkozó iro- 

 dalmat A. Pelikán.'' A szóban forgó kőzettypus augitjain keresztezett 



* H. RosENBuscH : Petrographische Studien an den Gesteinen des Kaiser- 

 fituhls. Neues Jahrbuch für Mineralogie, Geol. u. Palaaont. Jahrg. 1872. 45. 1. 



2 H. RosENBUSCH : Mikroskopische Physiographie der Mineralien und Ge- 

 steine Bd. I. Tafel XVIII. 5. ábra. 



3 Inkey Béla: Két magyarhoDi doleritről. Földt. Közi. VIII. évfolyam. (1878). 

 223. 1. 



* A. Pelikán: Ueber den Schichtenbau der Krystalle. Tscbermak's Mineral. 

 Petr. Mittlieil. (Neue Folge) Bd. XVI. pag. .3. 



