389 !>■ VITÁLIS ISTVÁN 



nikolok között a sectovok trapezoid- szerű éles con túrokkal illeszkednek 

 össze; olyan szabálytalan conturokat. mint a minőket Rinne' említ és 

 rajzol, egyetlen esetbon sem észleltem. RiNNE-mk alihoz a feltevéséhez 

 tehát, hogy a homokórás augitok eredetileg kristályvázak voltak, a melye- 

 ket a magma részben feloldott s később szabályszerűen kiegészített, nem 



járulhatok hozzá, hanem A. PELiKAN-hoz csatla- 

 kozom, a ki a SÉNARMONT-íéle kísérlettel kimu- 

 tatta, hogy az a nézet, hogy előbb váz keletkezik 

 s a váz hézagai azután töltődnek ki, tarthatatlan 

 és hogy a homokórás szerkezet a réteges növe- 

 kedés egy sajátszerű esete." 



Augit kristálj'okból összehalmozódott gu- 

 mók, ú. n. caugit szemek* igen gyakoriak. Na- 

 gyon érdekesek azok az augit mikrolitek, melye- 

 1. ábra. Quarcz-röc augit- ^^^ ^ Kálomis tó mellékéről való kőzetben 

 mikrolit koszorúval a Sátor- quarcz-zárványok körüI látni. A quarez össze- 

 mál kőzetéből. vissza van repedezve s typusos kataklázos szer- 



kezetet mutat. A quarcz-rögöcskék körvonalai le 

 vannak gömbölyödve s gyönyörű augitmikrolitekből álló koszorú fogja 

 őket körül. E quarcz-rögöket a magma a pontusi homokból ragadta ma- 

 gával. Ilyen augit-mikrolit öv látható a Sátormái kőzet csiszolatáról 

 készített rajzomon is (1. a mellékelt ábrát)."' 



A föhljidlok két csoportra oszthatók. Egy részük élesen határolt, 

 ikerrovátkolt kristályokból áll, melyeknek közelebbi meghatározása nem 

 volt lehetséges. A (010) laphoz közel fekvő metszeteken észlelhető kioltó- 

 dás azonban valami bázisos plagioklászra vall. Ide tartoznak azok a plagio- 

 klászok is, a melyek összehalmozódva undulatóríkus kíoltódást mutatnak. 

 Ezen plagioklászokon kÍAÜl még élesen körül nem határolt oblongumos. 

 vagy rombus alakú földpátmetszetek is előfordulnak, melyeken az íker- 

 rovákoltságnak semmi nyoma sem észlelhető. Nagyon jellemző ezen el- 

 mosódott conturú földpátokra, hogy a széleikbe a sárgás-barna üvegbázis 

 ilmenit-tűi belenyúlnak. Kis kiterjedésük, rósz körülhatárolásuk, undula- 

 tóríkus kioltódásuk miatt közelebbi meghatározásuk nem volt lehetséges, 

 noha a bissectrixekre merőleges metszetek is előfordulnak. 



A kiválási sorrend arra vall. hogy e rombusos földpátok az ikerro- 

 vátkolt plagíoklászoknál később kivált, savanyúbb földpátok. 



' Fritz Einne : Der Dacbberg. ein Vulkán der Rhön. Jahrbucb der König- 

 lich Preussiscben geolog. Landesaustalt und Bergakademie zu Berlin l'ür das Jahr 

 1881). Abhandlungeu. tí. 1. Fig. 1. Taf. XI II. 



2 I. ni. "2. 1. 



^ V. ö. Anders Hennig : , Basalttuff von Lillö. Centralblatt f. Min. etc. Jalirg. 

 11)0-2. 359. 1. 



