ADATOK A BALATON-FÖLVIDKK BAZALTüS KŐZETEINEK ISMERETÉHEZ. :!83 



Ilyen rombusos földpátot az irodalomban gyakran találunk fölem- 

 lítve. BoNNET a sanidinhez való hasonlóságot emelte ki. Miees nátron- 

 orthoklásznak tartotta. Beögger, Mügge nátronmiki-oklinnak határozták. 

 J. S. Hyland* a Kilimandsaro bazanitjából 10 szabad kristályt vizsgál- 

 hatott meg s a P lapon mért ferde kioltódás alapján megállapította, 

 hogy Bköggek felfogásának megfelelően n nátron mikroklínnalii van 

 dolgunk. 



A színtelen ásványalkotók között az említett földpát féleségeken 

 kívül egy színtelen, optikailag anízoti-óp mezosztázis anyag is előfordul. 

 a mely sósavval kezelve gelatinál s fuchsinnal festve, élesebben különül 

 el. Ezt az aUotriomorf mezosztázis anyagot, tekintettel az említett reak- 

 czióra, nefelinitoid-nak kell tekintenem, úgy hogy ez alapon e kőzettypust 

 egyrészt a Thüringíai erdő és a Ehön bazanitoidjaival lehet párhuzamba 

 állítani, a melyeket Bücking- irt le. másrészt rokonságot mutatnak Stájer- 

 ország hasonló kőzeteivel, a melyeket Alois Sigmund'' ismertetett igen 

 behatóan. 



Dr. HoFMANN- Károly i. m. -512. lapján azt írja, hogy e vidék ba- 

 zaltjai "plagioklász tartalmuk mellett, valamennyi tökéletesebben üveg- 

 telenitett példányban nefeliiU állandóan, meglehetős bőséges mennyiség- 

 ben tartalmaznak, II sőt pl. a szigligeti telér kőzetében (melyet e typus- 

 hoz tartozónak találtnml egyenesen nefelin-kristályok töredékéről tesz 

 említést. 



A leírás és a könyvhöz mellékelt ábráknak az eredeti csiszolatokkal 

 való pontos összehasonlításából arról győződtem meg, hogy dr. Hofmann 

 aránylag igen vastag csiszolataiban, a hol az apró földpátléczek több 

 rétegben kerültek egymás fölé, a c bőséges nefehnes részletu a legtöbb 

 esetben apró földpát kristályok halmaza, a melyet a mikroszkóp a Voigt 

 és HocHGESANG műhelyéből kikerült felette vékony csiszolatban alkat- 

 részeire bont fel. Dr. Hofmann K nefelines kristálytöredékei pedig csakis 

 azok a rombusos földpátok lehettek, a melyek ikerrovákoltságot nem mu- 

 tatnak s oblougumos metszetükben, szétváló tengelykeresztjükkel csak- 

 ugyan nagyon hasonlítanak a nefelinnek a főtengelylyel parallel metsze- 

 teihez. 



Dr. Hofmann K. fentebb idézett szavai alapján, azon az alapon t. i.. 

 hogy e vidék bazaltjai a plagioklász mellett nefelint is bőségesen tartal- 



' J. S. Hyland ; ÜLier die Gesteine des Kilimandscharo und dessen Umge- 

 bung. Tschermak's Min. petr. Mittheil. 1888. X. 2.Ő0— 259. 



'^ H. BüCKiMG : Basaltische Gesteine vom Thüringer Walde etc. Jahrb. d. k. 

 Preuss. geol. Landesanstalt zu Berlin f. d. .Jahr 1880. 149. 1. 



•' Alois Sigmdnd: Die Basalte der Steiermark. Tschermak's Mineralog. u. 

 Petrogr. Mittheil. Bd. XV. pag. 3G1. Bd. XVI. pag. 337. Bd. XVII. pag. 526. és 

 Bd. XVIII. pag. 377. 



