ADATOK A BALATON-FÖLVIDÉK BAZALTOS KŐZETEINEK ISMERETÉHEZ. 385 



Feltűnő a kőzet tetemes /?.,0 typusú oxyd tartalma = 9'07, mert a 

 tulajdonképeni bazaltoknál ez átlagban csak 3"fi. Ily bőséges nátron és 

 káli tartalom csakis a a bazanitoknál és a velők rokon kőzeteknél fordul 

 elő. Ez a tetemes nátron és káli tartalom egyben arra is utal. bogy a 

 földpátok között Nn és K tartalmú szanidinnak vagy nátronmikroklinnak 

 is kell lennie. Tudjuk, bogy a nefelin (és a leucit) olyan esetekben válik 

 ki, a melyekben a földpát már nem képződbetik, valamint azt is, bogy 

 a nefelin csak olyan bázikus kőzetmagmából kristályosodbatik ki. a mely- 

 nek az aciditási coefíiciense a !í'4-et meg nem haladja.' Hogy az acidi- 

 tási coefficienst megállapíthassam, a föntebbi elemzés 'ío-ban kifejezett 

 számadatait molekuláris proporczióra számítottam át. 



Ebből az empirikus formula : 



4* 5 RO. 198 /í.,0.,, 7'82 SiO., levén, az aciditási coefficiens. 

 az a = 1-43. 



Ez az aeciditási coefficiens. miután az ultrabázitos kőzetek a-ja átlag 

 1'2, a bázikusaké pedig 1"8 és minthogy a bázikus közetek legbázikusabb 

 tagjának, a gabbrónak az aciditási coefficiense is csak 1 '41, közetünket 

 az ultrabázikus kőzetekhez hozza közelebb. 



A bázikus kőzetek között a tulajdonképeni bazaltok aciditási coeffi- 

 ciense 1'G.i, az ultrabázikus kőzetek között a bazanitoké 1'21 levén, kő- 

 zetünk a bazalt és a bazanit között közép helyet foglal. 



A nefelin kiválásának kedvező feltétele Loewinson-Lessing vizsgá- 

 latai szerint- bázikus, alkáli és alumínium tartalomban dús s vasoxydban 

 szegény magma. A baziczitás. az alkáliákban éz az alumíniumban való 

 bőség kőzetünk magmájában is megvolt, de vasoxydban nem volt épen 

 szegény. 



A nefelin kiválás feltételei különben számokban is kifejezhetők. 



A nefelines közetekben a nátronnak a kovasavhoz való aránya 1 : 6 

 vagy 1 : 7, míg más közetekben ez az arány 1 : 10 vagy 1 : 15 vagy 1 : 20 

 és még kisebb. A nefelines kőzetekben továbbá a nátronnak és a kálinak 

 a timföldhöz való aránya 1 : 2, míg más közetekben ez az arány 1 : 3 vagy 

 még kisebb. 



A Tátika alja kőzetében a Na.-^0 : SíO^ = i : l-'l és a 

 iSia^O : Al^O^=: i : 3, vagyis a nefelinnek kristályokban való 

 kiválása nem volt lehetséges, helyette i\^a és /í tartalmú földpát 

 képződött s így a rombusos metszetű földpátok tényleg nátronmikroklinok 

 vagy nátronortoklászok, e mellett azonban kevés nefelines mezosztázis is 

 képződhetett. 



* F. Loewinson-Lessing : Studien über die Eruptivgesteine. St. Petersburg- 

 1899. 402. (212.) 



2 I. m. 405. 1. 



