ADATOK A BALATON-FÖLVIUÉK BAZALTOS KŐZETEINEK ISMERETÉHEZ. MST 



1. a Fo|nyódi hegy tömött kőzete; a tapolczai medencze déli peremén; 



2. a szigligeti telér kőzete, északi részén 3. a Hegyes; 4. a keletin 

 Csobáncz és 5. a Köveshegy kőzete. Ide tartozik távolabb keletre 

 6. a Bondoró: 7. a Királykö-Feketehegy északi fele (a Kecskehegy 

 a Kálomis tó vidéke) és a Tátika-lázi csoport; 8. a Fertő s begy; 9. a 

 Szebike alja és 10. a Tátika alja kőzete a Sümeg-prágai bazaltbánya 

 illetőleg 11. a Sarvalyhegy kőzetével együtt. 



A.Z itt felsorolt kőzetek a petrograiihiai megegyezés ideálisan szép 

 példái. Jófoimán csak az elváltozásban, az olivin szeipentinesedésében 

 vagy vastartalmának oxydálódásában s az üvegbázis világosabb vagy söté- 

 tebb sárgásbarna színében mutatkozik némi lényegtelen különbség. 

 A Csobáncz különböző helyről való kőzetcsiszolatain azonban azt figyel- 

 tem meg. hogy az ilmenittrichites sárgásbarna üvegbázis itt-ott meg- 

 csökken, avagy legalább egyenetlenül oszlik el úgy, hogy a vázolt typus- 

 tól némi elté]'és mutatkozik, a mi különben épen nem meglepő. Ezeket 

 az eltéréseket szem előtt tartva, azokat a közeteket, a melyeken rombusos 

 metszetű földpátokat s mezosztazis, anizotrop nefelinitoid anyagot talál- 

 tam, szintén e typushoz csatolom: ilyenek 12. a Szent-Györgyhegy 

 Apáti felé néző «szarvai); ilyen 13. a Tóti hegy és 14. a Tik hegy 

 kőzete is. Ide csatolom egyelőre a Tik hegy két szomszédját; 15. az Oláh 

 hegyet és 16. a Nyirest is s 17. a Somlyó északi kőzetét is, mert 

 erősen elváltozott kőzetdarabjaikból való csiszolataik ide utalják őket, de 

 véglegesen csak épebb kőzetrészletek vizsgálása után szabhatom meg 

 hovatartozásukat. 



II. Ilmenites magnetites földpátos bazalt. 



— Kabhegyi typus. — 



Az előbbi kőzettypustól. a magnetites ilmenites bazanitoidtól nagyon 

 jól megkülönbözteti az ide tartozó kőzeteket az a negativ jellemvonás, 

 hogy a trichites és ihnemttüs sárgásbarna üvegbázis teljesen hiányzik 

 belőlük. Üveg egyáltalában kevés s vagy a bazaltokra jellemző barna- 

 szemcsés alakban van meg, (Kabhegy, Somhegy, Sághegy, balatonhenyei 

 Öreghegy) vagy színtelen s apatit-tűkkel van tele (Badacson, Szent- 

 György, Szebike tető. Tátika tető), de ilmenit frichitekuek vagy tűknek 

 nyomuk sincs benne. Ezt a színtelen üveget az előbbi typus mezosztazis 

 nefelinanyagától jól megkülönbözteti az, hogy teljesen izotróp, mig a 

 nefelines részletek az I. rendű gipszlemezzel s keresztezett nikolok közt 

 jól észrevehető anizotrópiát tanúsítanak. Nefelin nincs bennök. A rombos 

 metszetű s iker-rovátkoltságot nem mutató földpátok is hiányzanak. Az 

 iker- rovátkolt földpát-léczek azonban sokkal nagyobb mennyiségben lép- 



