ADATOK A BALATON-FüLVIDlí'K BAZALTOS KŐZETEINEK ISMERETICHEZ. 389 



keresztezett nikolok között homokííra formában jelentkezik, gyakori 

 jelenség. 



Augit-gumók ritkábban fordulnak elő. 



A földpát jóval bőségesebb, mint az előbbi typus kőzeteiben s a 

 hol a kőzet aprószemü. hypidiomorf kristálj^-léczei nagyon szép fluidális 

 szövetet mutatnak, a mi nyilvánvalóan bizonyítja, hogy a magma — illetőleg 

 a láva — áiamlásában, folyásálian részt vettek s tutaj módjára főleg a nagy 

 olivin- szigetek körül torlódtak meg. A földpát-léczek szépen mutatják az 

 albit-törvény szerint való ikerképződést s a léczek ritkán alakulnak töl)b 

 mint két egyénből. Az albit-ikrek a perikiin törvény szerint is ikerállásba 

 kerülnek. Az aprószemű kőzetek földpát-léczecskéi annyira piczinyek, 

 hogy az CzAPSKi-fé'.e okulárral szűkített látómezőbe is mindig több egyén 

 fér. A nagyobbszemű, anamezitszerű közetféleségekben (a Kabhegy alja 

 kőzetében, a Tátika tető kőzetében) levő nagyobb földpát-léczeken több 

 ízben találtam mindkét bissectrixre merőleges metszeteket s így Fouqué 

 módszerével sikerült a kioltódást meghatározni. Minthogy kioltódás a 

 c-re j_ metszetekben 22 — 24^ s az a-ra merőlegesekben 58 — 60° volt, 

 nyilvánvaló, hogy földpátunk a labradorit-bytownit sorozatba tartozik. 

 E hypidiomorf plagioklász léczeken kívül előfordulnak még nagyobb, 

 porphyrosan szétszórt, allotriomorf földjDátok is. a melyeknek a (010) 

 lapon észlelt 5 — 6°-os kioltódása nátron dús plagioklászra utal, a mivel 

 a kőzet elég nagy nátron tartalma is megegyezik (1. a 18. old.). 



Az ilmcnit nagyon szép kifejlődésben van meg. Olykor hatszögü 

 metszet-részekre is akadtam (Szebike tető), a mi kristályos körülhatáro- 

 lásra vall, a leggyakrabban azonban szabálytalan körülhatárolású lapokban 

 és foszlányokban jelenik meg a mikroszkóji alatt 



A nagyobb lapokon és foszlányokon, középnagyítással, keresztezett 

 nikolok között az asztalka körben fordításakor igen gyakori az a jelenség, 

 hogy erősen fénylő, halvány kékes-szürke színben a fényforrás felé eső 

 oldalukon, vagyis a ráeső fénytől meg-megvilágosodnak s vonalkázást, 

 rostozottságot mutatnak. A lapok s még gyakrabban, mondhatni igen 

 gyakran, a foszlányok között vannak olyanok, a melj'ek barnás színben 

 átlátszók. Különösen széf)ek és azonnal szembetűnök fordulnak elő igen 

 bőven a Szebike tető. Tátika tető, Kabhegy alj. Somhegy és Sághegy 

 kőzetében. Pleocbroizmusuk igen erős, bár olykor az erős absorptió 

 (e > oj) nagyon rontja e fizikai sajátság typusos érvényre jutását. Az ilmenit 

 kiválási sorrendjét illetőleg két jelenség észlelhető, egyrészt, hogy a fosz- 

 lányok igen gyakran a földpát-léczekkel parallel foglalnak helyet a léczek 

 között és másrészt, hogy vagy az ohvin nagy egyénei körül csoportosulnak, 

 zárványként azonban ebben sohasem fordulnak elő, vagy és pedig felette 

 gyakran, az augit-miki-oliteket növik körül. Ez a helyezkedés e kőzet- 

 typusban is arra vall. hogy az ilmenit, az olivin és augitután, a plagioklász 



