390 



])■ VITÁLIS ISTVÁN 



léezekkei egyidejűleg vált ki, még pedig a bázikus földpát után s a sa- 

 vanyú földpát előtt, mert az utóbbiban egyes ilmenit foszlányok zárvány- 

 ként is előfordulnak. 



A nefelin hiányára, a földpátok természetére s az ilmenitre vonat- 

 kozó megfigyeléseimet szépen igazolja e közatcsoport egyik typusos tag- 

 jának, a Tátika tetöközetének vegyelemzésa, a melyet szintén Tomasowsky 

 úr volt szives elkészíteni. 



Molekuláris proportiókra átszámítva és az együvé tartozó bázisokat 

 összefoglalva, a következő számadatokat kapjuk : 



",0 mol. prop. 



SiO., -. 48-y9 = ü-81(;5 i 

 TiÓ. ^- 0-98 = 0-0123 í 





16-33 



4-27 



O-löOO 



o-o:^G6 



FeO = 

 CaO ^ 

 MgO = 



6-19 == 0859 

 8-90 = 0-1589 

 3-96 = 00990 



K^P = 1-40 = 0179 1 



í^aj) = 5-21 = 0-0840] 



Izzítási veszteség 3-08 



Összesen : 99-31 



•438 



1-019 



8-2SS 



1 -866 



4'457 



Ebből az empirikus formula a következő lesz: 4-4() Hü, 1-87 H.fi-i 

 8'29 SiO.-^. vagyis az aciditási coefíiciens « = l'Gö. 



Ez az aciditási coefíiciens a tulajdonképeni bazaltokéval, a melyeknél 

 átlag 1 (13, nagy megegyezést mutat. 



Feltűnő, hogy itt viszonylag a 770., tartalom is nagyobb 98. a mi 

 tekintve, hogy az alj kőzetében, a hol ilmenit csak trichitekben s tűkben 

 vált ki, arra vall, hogy a 7'íO._j-ben a Ti egyrésze az augit mellett az 

 ilmenit javára esik, a mely ásványalkotó az ide tartozó kőzetek közül a 

 nagyobb szeműekben olyan szép nagy lapokban s foszlányokban van meg 

 a Szebike tető, a Tátika tető, a Somhegy, a Sághegy s a Kabhegy 

 alja kőzetében. Szemlietűnö a sokkal kisebb káli tartalom. 



Dr. HoFMANN Kákoly a Kabhegy kőzetében azt tapasztalta, (353. 1.) 

 hogy «a titánvas, mely az előbb tárgyalt (t. i. a tető) kőzetben csak felette 

 gyéren fordul elő, az öcsi (vagyis az alja) kőzetben nagy mennyiségben 

 van kiválva, ide számítva bőségesen előforduló opak metszetek igen 

 túlnyomólag nagyobb részétn is. Annak megmagyarázására, hogy a Kabhegy 

 alja kőzetében túlnyomólag ilmenit s a tetőkőzetben túlnyomólag magnetit 

 vált ki. mintán ez eltérés okát véleménye szerint (3G2. 1.) «sem a két 

 kőzet magmájának chemiai különbségen sem a hűlés nem képezheti, a 



