392 D', VITÁLIS ISTVÁN 



aránjiag nagy kristályokban, szabálytalan lapokban és foszlányoklian 

 van igen bőségesen. Ugyan ezen begyek alja kőzetében az ilmenit az 

 üvegbázisra szorítkozik s csak trichiteket és tűket alkot. 



2. A Királykő-Feketeliegy déli felében pl. a balatonbenyei 

 Öreghegy tető kőzetében olyan nagy iliiienü lapok vaunak, hogy azok 

 vetekednek nagyságban az összes balatonfölvidéki bazaltos közetek ilme- 

 nitjeivel. Ugyanezen csoport északi felében pl. a Kecskehegy tető és a 

 Kálomistó mellékéről való kőzetben az ilmenit csak tűkben és foszlányok- 

 ban van meg az emütett sárgás üvegbázisban. A Királykő-Feketehegy 

 csoportjának északi fele ugyanis az általam felállított első közettypushoz : 

 a magnetites ilmenites nefelines bazanitoidhoz s a déli fele a második 

 közettypushoz : az ilmenites magnetites földjját bazalthoz tartozik. 



3. A Haláp tető és alja kőzete között nincs lényeges különbség, 

 sőt két csiszolatom közül abban, a mely a tető kőzetéből való. valamivel 

 nagyobbak s jellemzete.'ebbek az ilmeuitek, mint a Hegyes féle néző 

 oszlopok alsó pereméből vagyis a legmélyebben feltárt kőzetből készültben. 



4. A Szent György nagyobb, nyugati kompakt tömegében egy- 

 formán vált ki az ilmenit a legmélyebben feltárt szinttől kezdve fel a 

 tetőhágóig, a mint azt a legszebben épen az a csiszolat-sorozat bizonyítja, 

 a melyet dr. Hofmann K. a Tapolcza felé néző oszlopos oldal különböző 

 szintjéből készített. A tető salakos kőzetében az ilmenit úgy. mint a többi 

 alkotó rész is, apró. 



5. A Kabhegy tömött kőzetében a legnagyobb ilmenit lapok a 

 hegy alja kőzetében vannak, de a lejtő három, különböző magasságú 

 szintjéből vett kőzetek csiszolatában az ilmenitek mennyiségre nem csök- 

 kennek, csak megkisebbednek, mint a hogy általában az összes ásványal- 

 kotók a magasabb szintben elaprózódnak, a mit már különben fölemlítet- 

 tem. Az ásványalkotók ezen elajirózódása következtében a maguetitet és 

 az ílmenítet a mikroszkóp alatt igen nehéz egymástól megkülönböztetni. 

 Megjegyzem még, hogy a Kabhegy tető kőzetében is találtam egy olyan 

 nagy ilmenit lapot, a melynél nagyobb az alja kőzetében sem akadt. 



Az elmondottakból nyilvánvaló léhát, hogy az ilmenit és a magnetit 

 kiválása nem függ az alja kőzetben uralkodó nagyobb, illetőleg a tető 

 kőzetében levő kisebb, nyomástól, hanem, hogy e vidék földpátos bazaltjában 

 az ilmenit s a nefelines bazanitoidjában a magnetit vált ki túlnyomóan. 



A legvilágosabban látszik ez az első helyen említett Tátika és Sze- 

 bike hegy alja és tető kőzetének összehasonlításából. Csak sajnálni lehet 

 tehát, hogy e két hegy kőzete nem került dr. Hoimann K. éles szeme 

 elé, mert akkor biztosra veszem, hogy az ilmenit-magnetit kiválásához 

 fűzött feltevését módosította volna,.' 



' Ennek BíicKii János miniszteri tanácsos úr o loéltóságának szives szóbeli 

 közlése szerint az a/, oka, liojajy a vezérkari térképnek (1" = 4-no") azolc a lapjai. 



