ADATOK A BALATON-FÖLVIDÉK BAZALTOS KŐZETEINEK ISMERETÉHEZ. 393 



Nefelvniek vagy nefelinitoid 0!< anyagnak nyoma sincs c kőzet- 

 typusban. 



Mikroszkópai viselkedésük, aciditási coefticiensük alapján tehát 

 határozottan bazaltoknak kell e közeteket mondanom és nem érthetek 

 egyet Alois Sigmund azon állításával, "Dem Bakony fehlen jedoch gíinzlich 

 echte Feldspathbasaltei>.' 



Az ilmenites bazaltok e typusához tartozik a Balaton-fölvidék leg- 

 hatalmasabb bazalttömege: 1. a Kabhegy; 2. a Somhegy; a Királykö- 

 Feketehegy déli része t. i. 3. a balatonhenyei Öreghegy és 4. a Fekete- 

 hegy; 5. a Haláp; 6. a Badacson; 7. a Szent György nyugati na- 

 gyobb része; 8. a Kávéhegy (a kis Láz hegyben); 9. a Szebike és 10. 

 a Tátikahegy tető kőzete: 11. a Somlyóhegy déh része és 12. a 

 Ság hegy kőzete. Ide csatolom egyelőre, 13. az Agártető; 14. aGulacsi 

 hegy kőzetét is, a melyek végleges hovátartozóságának elbírálására nincs 

 elég ép kőzetem. Megjegyzem még, hogy a Badacson és a Somlyó 

 kőzeténél is mutatkozik némi rokonság az első typushoz. 



Látjuk az eddigiekből, hogy a Balaton-fölvidék kompakt bazaltos 

 kőzeteinek túlnyomó nagy többsége a nefelines bazanitoid és az ilmenites 

 bazaltokhoz tartozik. Már e két typus között is mutatkozik némi áthida- 

 lás, némi rokonság. Ez a rokonság a mikroszkóp alatt is elég szembe- 

 tűnő s bizonnyára ez indította arra dr. Hofmann KárolyI, hogy mint 

 munkája bevezető részéből is kitűnik, a nagy megegyezés alapján a 

 bakonyi bazalt-közeteket mind a fóldpát-hazaltok. osztályába sorozta." 



Az emiitett két kőzettypus bizonyos hasonlósága, hogy úgy mondjam 

 iivérrokonságai) kitűnik a két féle typus egy-egy példájának vegyelem- 

 zéséből is. a melyet könu_yebb összehasonlítás kedveért itt egymás mellé 

 állítok : 



Izz. 



a melyek szerint a M. kir. Földtani Intézet a Bakony déli részének a földtani 

 viszonyait felvette, nyugat felé épen e hegycsoport előtt értek véget és Hofmann 

 vizsgálatainak is e lapok kerete szabott határt. 



» Tschermak's Mineralog. u. petrogr. Mittheil. 1898. XVIII. 406. 



- I. m. 34í2. 1. la munka első ivében, mert a 389 — 348. lap számozás téve- 

 désből kétszer fordul elöl. 



Földtani Küzluny. A'A'.Y/V. kol. lUO'i . 26 



