394 



D' VITÁLIS IKTVaN 



Főleg a )mgy natron-inri^Vim és a kovasnvbaii való szegén t/néy 

 az, a mi e két közettvpnsban. mint kiizos vonás, az oksö pillanatra szembe 

 ötlik. 



III. Limburgitoidok. 



A harmadik typushoz sorozom azokat a kőzeteket, a melyekben a 

 földpát feltűnően megfogy, úgy annyira, hogy egyesekben pl. a mencshelyi 

 kis halom kőzetében, csak mikrolitok alakjában mutatkozik itt-ott. Az 

 aiujit mindig két generáczióban lép fel s a két generáczió között nagy 

 különbség van. Igen jellemző továbbá e kőzettypusra az, hogy az augiton 

 kívül más szines alkotók : rombos pyro.réii, amj)hibol s biofH is fellép. 

 Ezek a közetek, a melyeknek csak néhány képviselőjét találtam a 

 Balaton-fölvidék eruptiv kőzetei között, figyelembe véve azt, hogy a föld- 

 pát igen erősen megcsökken bennök. a limburgitok felé hajlanak s ezért 

 őket szines alkotóik szerint, addig is, mig a vegj'i elemzés, a mely ez idő 

 szerint sajnos nem áll rendelkezésemre, e kőzetek végleges hovátartozó- 

 sága iránt biztos adatot nyújt; 1. augitos, "2. rombos pyro.réiil tar- 

 tnliimzó és 3. hiolitos-a))i])lnbólos limburgitoidoknak nevezem. 



Tekintettel arra. hogy e limburgi- 

 toidok magnetitet, s bőséges nefelinitoid 

 mezosztázist tartalmaznak, a részlete- 

 sebben jellemzett két kőzettypus közül, 

 a nefelines bazanitoidokhoz állnak kö- 

 zelebb. Különösen az augitos niagnetites 

 limbtirgitoid áll igen közel a nefelines 

 bazanitoidokhoz, minthogy attól főleg 

 csak erősen megcsökkent földpát tar- 

 talma ós a titánvas hiánya különbözteti 

 meg. 



Az augitos magnetetis limburgi- 

 toidhoz tartozik a Kopaszhegy kom- 

 pakt kőzete. 



A rombos piro.féiilarícűmú lini- 

 burgüoid-közcttupuslioz sorolom a Ee- 

 kettyés és a Sátormái hegy eruptív 

 közetét. 



E typusban a rombos pyroxént 

 monoklin pyroxén : augitburok veszi 

 körül (1. a mellékelt rajzot). A rombos pyroxénmag és az angit-burok 

 között mikrolitekböl álló koszorú helyezkedik el, a melyet, bár a mikrosz- 

 kóp sem bontja fel kielégítő módon, de tekintve, hogy egy helyt oliviu 

 ismerhető fel sárgásbarna elváltozási termékkel s ez az elváltozás a 



•i.ábra. Khombos pyroxén augit-biirok 

 ban a Rekettyés kőzetéből. 



