AlJATdK A HALATON-FÜLVIDKK UAZALTOS KÖZUTEINEK ISMERKTÉHKÜ. 39f) 



toszorúban is folytatódik, olivinnek tartok. A rombos pyroxént a rendel- 

 kezésemre álló egy csiszolat alapján nem sikerült egész pontosan megha- 

 tároznom. Tekintve azonban, hogy az [100 : 001] övből való metszeteken 

 csak egy tengelyképet kaptam s a másik tengelyképet forgatással sem 

 sikerült a látó mezőbe líehozni, a mi nagy tengelyszögre vall és hogy 

 dichroizmus sem észlelhető, valószínűleg broiiziltal van dolgunk. A burok 

 kétségtelenül titánaugit. 



A rombos vagy más összetételű pyroxénnek augit burokban való 

 előfordulását az irodalmi adatok szerint többször észtelték. 



BoBiCKy 1873-ban i. m. 134. lapján azt írja: «ln einem grossen 

 Augitdurchschnitte fand sich als Einschluss eine grosse Dialagtafel ^ vor. 

 Dieselbe, etwa harfi'nilhnlich begrenzt und von einer dichten Anháufung 

 Ton angeflossenen Fragmenten des Dialag, von Schlackenkörnchen, 

 Glaspartikeln und Gasblasen umsáumt, — zeichnet sich durch sehr dichte 

 paralellen Eiefen aus, an denen man deutlieh bemerkt, das sie theils 

 Querschnittskauten von treppenförmig über einander gelagerten. áusserst 

 dünnen Lamellen theils gedehnte Hohlráume sindi>.- 



H. BücKiNtí i. m. 165. lajiján említ a Steinsburg bazanitjából ilyen- 

 féle esetet. a magot eiislalit-nak tartja s a külső burkot, a melynek 

 nem volt sík körülhatárolása, augitnak vélte, minthogy a maggal parellel 

 lefutó hasadása a hasadás-vonallal 36°-os kioltódást mutatott. 



18!)2. évben dr. Schapaezik Fekencz a Cserhát hegy nyugati kúpjá- 

 nak északi oldaláról való augitmikrolitos-hypersthén-andesitről írja, hogy 

 egy homogén anyagú hypersthén kristályt vastagon ikerrovátkás augit 

 burkol körül a mi különösen polarizált fényben jól látható" s említi, 

 hogy mindkettő kristallographiailag orientálva van összenőve. Mikrolites 

 koszorúról nem tesz említést. 



1895-ben F. Einne Hessenből a Gudensberg melletti Schanze 

 leucitbazaltjából említ s közöl rajzban is efféle esetet.* a magot 

 bronzitiiak s a mikrolit-koszorút olivin szemcsékből állónak mondja. Itt 

 azonban az augit-burok hiányzik. 



Frank ^ 1898-ban a rombos pyi'oxént hypersthen-nek s a monoklint 

 dialagenak határozta. 



• L. i. m. III. tábla 2 ábráját. 



- Talán szintén rombos piroxén. 



•'* Dr. ScHAFABZiK Ferencz : A Cserhát piroxén-andezitjei. A m. kir. Föld- 

 tani Intézet Évkönyve. IX. k. 7. f. "iSi— 2S.5. 1. és a VIII. tábla 10. rajza. 



* F. RiNNE : Ueber rhombischen Augit als Contactproduct etc. Neues Jahr- 

 buch f. Mineralogie, Geol. etc. Jahrgaug 1895. II. k. 242. 1. és Taf. VII. 3. ábra. 



" Feank R. van Horn : Petrographische Untersuchungen über die noritischen 

 Gesteine der Umgegend von Ivrea in Oberitalien. Tschermak's Mineral. u. Petr. 

 Mittheil. XVII. 401. 1. 



26* 



