39(5 !)■ VITÁLIS ISTVÁN 



Legnjabban A. Schwantke ' Marburg vidéke bazaltjából említ s rajz- 

 ban is közöl a mienkhez igen hasonló esetet. a roml)os piioxént 

 bronzit-nak veszi, e kerítésszerű roncsokat, a melyek a burkot alkotják, 

 augitnak hatái'ozza s a kettő közti koszorút augitnak tartja. 



A mi közetünkben a rombos pj'roxén pontosabb meghatározását 

 későbbre tartom fel magamnak, csak még azt jegyzem meg, hogj' a 

 rombos és a monoklin pyroxén főtengelye parallel és hogy az augitnak 

 a titánaugitokra jellemző nagy disperziója van. 



A biolitos ampinbólos liinburgitoid közettypusnak két képviselőjét 

 ismerem a mindszentkállai Öreghegy és Mencshely kőzetében. 

 A biotit apró lapocskákban fordul elő, erős, világos és sötétzöld pleochro- 

 izmussal. Az ninphiból, a melj'et hazai bazaltokból tudtommal Budai (a 

 Hargitából)- és dr. Hofmann'* emlitenek fel barnás s szintén erős 

 pleochroizmust mutat, a = b = világossárga, c = sárgászöld. Az amphi- 

 bólra jellemző hasadás szépen látszik. A magmatikus resorptió tüneménye 

 is tanulságosan észlelhető. Egyeseket magnetit-szemecskékböl álló udvar 

 környez, másokban a hasadás mentén is látni magnetit szemcséket, ismét, 

 mások anyagukban teljesen resorbeálódva. magnetit-szemecskék halmazá- 

 nak tűnnek fel. 



A Balaton-fölvidék kőzetei petrográphiai hasonlóságuk alapján egy 

 nagy petrogi áphiai provinciát alkotnak, a melynek kőzetei eltérő voltuk 

 mellett mégis bizonyos vérrokonságot (consanguinity) mutatnak. A diffe- 

 rencziálódási folyamatok nyomozása, a melyek az egymástól némileg 

 eltérő typusú kőzeteket eredményezték, természetesen csak akkor lesz 

 lehetséges, ha valamennyi kőzet-typusra chémiai elemzés áll majd rendel- 

 kezésemre. 



Szintén megoldásra váró feladat e typusok /íorviszonyainak a meg- 

 állapítása. Eddigi vizsgálataim alapján az első kőzettypus között vagyis 

 a magnetites ilmenites nefelines bazanitoid és az ilmenites magnetites 

 földpát bazalt között sikerült a kor különbségét megállapítani. 



E két kőzet korviszonyának megállapításához a kulcsot a Tátika 

 csoportban találtam meg. 



A Tátika hegy kettős kúpból van összetéve. Különösen jól láiui 

 ezt délkeletről, a Szebike hegy ormáról. A Tátika hegy alja egy nagyki- 

 terjedésű padka formájú csonka kúpból áll, a melyre egy kisebb, a hegy 

 csúcsát alkotó, kúp illeszkedik, 



* A. Schwantke : Ueber eine interessaiite VerwacliKuug von monokliiieu u. 

 rhombisehem Augit im Basáit. Centralblatt für Mineralogie, Geol. ete. Jalirg. 

 mn. 15. 1. 



- Budai József: Adatok a Hargita déli részének petrograpbiájáboz. Föld- 

 tani Közlöny. XI. évf. (18S1.) 115—118. 1. 



■' I. m. 485. 1. 



