ADATOK A BALATON-FüLVIDÉK BAZALTOS KŐZETEINEK ISMERETÉHEZ. 3117 



Az alsó. csonkakúp formájú padka kőzete magnetites ilmenites 

 nefelines bazanitoid s szakasztott mása a szigligeti telér. vagy a fon3'üdi 

 hegy tömött eruptív kőzetének. 



A tető, a csúcskúp kőzete ettől merőben eltérő. A sárgásbarna üveg- 

 bázisnak nyoma sincs s a nefelinitoides j-észletek is teljesen hiányzanak. 

 E közetet a vegyelemzés s a vegyelemzéshez fűzött következtetések is a 

 főldpát bazaltok családjába utalják. A nagy ilmenit táblák és ilmenit- 

 foszlányok is azt bizonyítják, hogy a Tátika tető kőzete typusos ilmenites 

 magnetites földpátos bazalt. 



De nemcsak az eltérő szerkezet ós vegyi összetétel utal a Tátika 

 alja és tető kőzetének korkülönbségére, hanem a települési körülmé- 

 nyek is. 



A csonkakúp formájú alsó padka peremén oszlopok észlelhetők. 

 Ezek az oszlopok függőlegesen állnak s miután mindig merőlegesen he- 

 lyezkednek el a kihűlési felületre, ezek az oszlopok egyúttal az alsó. 

 nefelines bazanitoid felső határait jelzik, a melyre később ráömlött a 

 csúcsnak fiatalabb, földpát-bazaltos kőzete. 



Tökéletesen ugyanezt az elhelyezkedést figyeltem meg a nefelines 

 bazanitoid és a földpát bazalt között a Szebike hegyen is: az alja kőzet 

 ott is nefelines bazanitoid s a tető kőzete földpátos bazalt. 



Az erupczió tehát egy ultrabázikus kőzet felé hajló typussal kezdő- 

 dött s erre egy viszonylag kevésbbé bázikus ömlés következett, vagyis 

 annak az erupczió sorrendnek, a melyet Beöggek a krisztiániai petro- 

 gráphiai provincziában, Gbieie az angol szigeteken s dr. Böceh Hugó a 

 Selmecz vidéke eruptív kőzeteinél tapasztalt, kis mértékben itt is beiga- 

 zolódását látjuk. 



A nefelines bazanitoid és a földpátos bazalt ezen korviszonyai némi 

 világosságot vet a Balaton -föl vidék legérdekesebb hegyének, a Szent 

 György hegynek a szerkezetére is. 



A Szent György hegynek nyugati, nagyobb fele typusos földpát- 

 bazaltból áll, az Apáti felé néző « szarv » kőzete ellenben a rendelkezé- 

 semre álló csiszolat szerint a nefelines bazanitoidhoz csatlakozik. A kö- 

 zetekben mutatkozó petrográphiai különbség és az Apáti felé néző 

 ((SzarvD-nak a hegy fötömegétől való elkülönült állása, a mi kiváltképen 

 dél felöl, a szighgeti útról tűnik szembe, annak a feltevésére indit, hogy 

 a Szent György hegye is két különböző korú ömlésből épült föl, oly for- 

 mán, hogy az Apáti felé néző "Szarv" nefelines bazanitoidból álló korábbi 

 ömlés jiroduktuma, a melyet a hegy nyugati nagyobb tömegét alkotó 

 földpátos bazalt, mint egy későbbi erupczió terménye, nagy részben 

 eltakart. 



A Szent György hegy szerkezetére nézve közelebbi felvilágosítást 

 várok a hegy lábánál és közvetlenül a csúcs alatt, tehát jelentékeny 



