398 V VITÁLIS ISTVÁN 



szintkülönbségben elhelyezkedett tufák petrográphiai és vegyelemzési 

 adataitól is. A begy tövében és a csúcslioz közel található tufa elhelyez- 

 kedése ugyanis szintén két ömlésre vall. 



A Szent György begyhez hasonló viszonyokat észleltem a Nagy 

 Somlyón is. 



Eddigi vizsgálataim alapján tehát a Balaton-fölvidék vulkáni ere- 

 désü hegyeit két főcsoportra osztom, megkülönböztetek ugyanis : I. két 

 ömléses és II. egy ömléses typusú hegyeket. 



A két ömlésből felépült hegyek csojjortjába tartozik a Tátika és a 

 Szebike s nagy valószinüséggel a Szent György és a Nagy Somlyó 

 hegy is. 



Az egy ömlésből felépült hegyeket ismét két csoportra választom : 



1. A Tátika-Szebike alja kőzetével egykorú, nefelines bazanitoid 

 kőzetből álló idősebb hegyek : a Fonyódi, a Szigligeti, a Tóti. a Hegyes, 

 a Gsobáncz, a Köves, a Bondoró, a Királykő-Feketehegy északi fele : a 

 Kecskehegy és Tikhegy s valószínűleg az Oláh- és a Nyireshegy is. 



í2. Tátika-Szebike tető kőzetével egykorú, földpátos bazalt kőzetből 

 áUó, fiatalabb hegyek : Kabhegy, Somhegy, a Királykő-Feketehegy déh 

 része : a balatonhenyei Öreghegy a Sághegy és valószínűleg az Agártetö 

 és a Gulács hegy is. 



Az Oláhhegy, a Nyires, az Agártető és a Gulácshegy kőzetét ponto- 

 sabban meghatározni, minthogy — mint már említettem — csak bontott 

 kőzet állt rendelkezésemre, ez ideig nem lehetett. 



A viszonylagos kor tekintetében egyelőre semmi biztosat nem 

 tudok a limburgitoidos kőzetből felépített hegyekről, a hová a Kopaszhegy, 

 a Rekettyés és a Sátormái, a mencshelyi kis halom, meg a mindszent- 

 kállai Öreghegy tartozik. Ezek korának kinyomozása, valamint e vidék 

 vulkáni eredésű hegyeinek részletesebb tanulmányozása és rekonstruk- 

 c-ziója ez év nyarán megoldandó feladatom lesz. 



A Balaton-fölvidék bazaltos kőzete alatt a legtöbb helyen bőségesen 

 előforduló tufák, a Szent György, a Bondoró, a Királykő-Fekete hegyen, 

 a Somlyón, a Halomhegyen található salak, kötélláva és körte alakú, 

 egyik oldalukon lapított bombák, a melyek szépségben és szabályos for- 

 mában vetekednek az Etna világhírű «könnycseppjeiii-vel, mind bizonyít- 

 ják, hogy Vulkánusnak ebben a műhelyében a geológiai időszámítás 

 szerint nem rég hamvadt ki az izzó tűz. 



Végül kedves kötelességet teljesítik, a mikor e helyen is hálás kö- 

 szönetemnek adok kifejezést mindazon urak iránt, a kik e munkámban 

 lekötelező szívességgel támogattak. 



Különös köszönettel tartozom először is dr. Lóczv Lajos egyetemi 



