400 LACKNKR ANTAL 



magasabb árfolyamában, de főleg a csekély munka- és fnvarbérekben is 

 rejlik. Ma, ugyanazok a bányák, mint rézérczbányák nem állbatnak fenn. 

 miután a réz áia alacsony, a munkabér megdrágult, a feldolgozó kobók 

 távol esnek és igy az odavaló vasúti szállítás, valamint az állomásokboz 

 a fuvarozás olyan költségek, melyeket a 2 — 4%-os rézércz nem bír meg. 

 Ezen tényezőkben kell keresnünk a környékbeli bányák üzemen kívüli 

 állapotát, ifaga a kazanesdi kénkovandbánya se dolgozbatna baszonnal. 

 ha belőle rézérczeket bán3'ásznának, de minthogy azok termelése csak 

 másodlagos feladat és a fösúly a kénkovand termelésén van, ezért élet- 

 képes e bányamű, sőt fejlődni is tud. 



Helytelenül Ítélnők meg azonban a környék többi bányáit, ha fel- 

 lételeznök, hogy azok is haszonnal működnének, ha a kénkovand bányá- 

 szását tűznék ki föfeladatul. Igaz ugynn, hogy a legtöbb bányában a réz- 

 érezek a kénkovandhoz kötve vagy pedig abban zsinórokat képezve for- 

 dulnak elő ; azonban a kénkovand csak a legritkább esetben mutat l'O '"' 

 vagy annál nagyobb vastagságú teléreket, melyeknek kitöltése annyira 

 szegény és tisztátalan, hogy a kéntartalom 20 — SÜ^o ot alig halad meg 

 és így nem értékesíthető. Ott pedig, hol 45 — 50°o-os kéntartalom meg- 

 állapítható volna, rendesen a telérvaslagság oly csekély, hogy az előállí- 

 tási, szállítási stb. üzemi költségek nem állanak arányban a termék 

 értékével. 



Kereslet oly termék iránt, mely magas kéntartalom mellett is olcsó. 

 a vegytechnikai gyárak keletkezésével mutatkozott és így hazánkban is a 

 kcnkovandok bányászat tárgyává tétettek, minthogy a fentebb említett 

 két feltételnek megfelelnek. Igy helyezték Bzomolnokhutát üzembe és a 

 kénkovand után való bányászás adott új impulsust a Maros -Kőrös közti 

 vidék bányászatának is. Elődeink is ismerték a kénkovandot, de nem 

 tudván értékesíteni, nem is bányászták. Ez a körülmény ad magyarázatot 

 arra nézve is, hogy a kovandos telérekböl a régiek csakis a rézérczeket 

 termelték ki. 



Ujabban a kénkovandra való kutatás ezen környékben mind nagyobb 

 mérveket ölt és sikerült találni több olyan előfordulást, melyek ma, liár 

 feltárva teljesen nincsenek, mégis reményekre jogosítanak. Ilyenek főkép 

 a osugányi Tinzsi és a Cserboja nevű völgyekben látható KöRMENDY-féle 

 feltárások, továbbá a felváczai templomvölgyben levő KEiNEE-féle kovand 

 feltárás. 



Az egyetlen nagyobb kiterjedésű üzem azonban csak a kazanesdi 

 kovandtelep. a mely által termelt magas kéntartalmú kovand nemcsak a 

 hazai igényeknek felel meg, de exportképes is. 



