402 



LACKNER ANTAL 



között főként diabás, gabbró, augitporphyrit és porphyrok uralkodnak, a 

 melyek oly nagy területet borítanak, a milyent ezen ősi eruptiv közetek- 

 ből nem sokat találunk bazánkban. Ezen leírás nyomán nekem is sike- 

 rült néhány közetet a bányatelep környékén megkülönböztetni és a követ- 

 kezőkben bátor leszek röviden ezeket felsorolni. 



A bányatelep környékének begyeit főkép diabás alkotja, sötétzöld 

 színű, tömött közét, mely a Tataroja völgy számos helyén hatalmas göm- 

 bökben tűnik elő, többnyire azonban pados elválásban mutatkozik. Benne 

 pyrites szemeket csaknem mindig találunk. 



Gabbrót a bányatelep környékén nem találtam, hanem innét 2 ''/in-re 

 északra, Kazanesd nyugati völgyében, bukkantam reá, selymes fényéről s 

 durva szemcséiről jól megkülönböztethettem a diabáetól. 



irírzs 



2. ábra. A kovandtöinzsük geológiai szehéuye. 



Még élesebben elválik ezektől a quarczporphyr, a melyben a hús- 

 vörösszínü orthoklas kristályokat már szabad szemmel meg lehet ismerni. 



Helyenkint quarczosabb, máshol tömöttebb szövetű. A bányatelepen 

 rózsaszínű, tömött formában található ; a mely mint vékony kőzettelér 

 nemcsak a diabást, hanem magát a kovandtömzsöt is áttöri. A kovand- 

 tömzs keleti csücskén ugyanis egymástól 4 '"'-nyi közben két porphyr- 

 dyke van, az egyik 3 ™', a másik 2 "V-es padot alkot; mind a kettő 

 20 b csapásban és 45" DNy dülésben a bánya mélyebb szintjeiben is 

 megtalálható. 



A bányateleptől délkeletre a Ponor völgy bejáratán pedig trachyt- 

 szerű kőzetet találtunk, a mely a telep építkezéseinél jó építőkövet adott. 

 Ez a kőzet dr. Papp Káboly szerint granodiorit. 



Ezek a közetek alkotják a kovandtelep környékét ; üledékes kőzet- 

 nek itt nyoma sincs; legközelebb innét keletre 3 ''^/,„-re találjuk jurakorú 

 mészköveket. 



Tekintsük most már a kovandtelep helyzetét. A Tataroja és Ponor 



