404 LACKNKR ANTAL 



(lA kovandtelepülések már régóta egymással teljesen ellentétes fej- 

 tegetéseknek képezték tárgyát. (Eöros. Rammelsberg, Rio Tinto, Agordo, 

 Szomolnokhuta.) A norvégiai előfordulások tanulmányozása alapján azon 

 végeredményhez jutottam, hogy a kovandtelepülések, melyek csak erősen 

 összenyomott, palás közetekben lépnek fel, eredetre nézve az eruptiv 

 kőzetekhez kötöttek, (Norvégiában az összenyomott gabbrokhoz), hogy 

 tehát azokat a szó legtíigabb értelmében contact képződmények egyik 

 üeme gyanánt kell felfognunk, fiatalabb korral, mint a környező palás és 

 ö«szenyomo1t közetek, és hogy ezen ellentét oka a környező palákkal és 

 súrlódott telepszerű jelleget mutató érczekkel abban keresendő, hogy a 

 kovandelöjövetelek pneumatohydatogen folyamat által (a túlhevített olda- 

 tokból) erős hegynyomás mellett képződtek." 



Ezeket az előfordulásokat Beck : Az éreztelcpekröl szóló tankönyvé- 

 ben'*' az cpiiiriH'likuxoli közé sorozza, azaz az olyan érezek közé, a me- 

 lyek a mellékkőzetük után keletkeztek. Ezzel szemben megkülönbözteti a 

 syngeiietikus ércztelepeket. azaz a melyek a mellékközettel egyidejűleg 

 keletkeztek. Ezen csoportba osztja a norvégiai nickel és réztartalmú 

 érczeket, a melyek mint magmatikus kiválások keletkeztek. 



Pyrit es pyrrhotin szemcsék sok eruptiv kőzetben, különösen a dia- 

 basokban és dioritokban rendkívül elterjedtek. A teljesen üde kőzetekben 

 is ott találjuk, úgy hogy primár eredetükről kétség se lehet. 



Tehát nagyobb fészkek, tömzsök kiválása — mondja Beck — ma- 

 gukban az eruptiv kőzetekben is lehetséges, miként a norvégiai Krtcli 

 körül 200 '"' átmérőjű kompakt ércztömegek tényleg vannak is. 



A magmában az érezek konczentrálásánál a nyomás alatt levő obia- 

 tok, folyékony szénsav, vízgőz stb. szerepelhettek. 



Azonban számos olyan érczelő fordulás, a melyet a szerzők közvet- 

 lenül az eruptiv kőzetekből való kiválással származtattak, az érezek má- 

 sodlagos átkristályosodásának (vizes úton) bizonyultak. 



Hogy a kazanesdi kovandtelep keletkezését illetőleg eredeti magma- 

 tikus kiválás-e. vagy már átkristályosodott ércztömeg. a mely az idők 

 folyamán több helyről összegyülemelve is képződhetett volna, természete- 

 sen ennek eldöntése speciális tanulmányokat igényelne. 



Szabad legyen azonban még egy érczelőforduiásra hivatkoznom, s 

 ez a csungányi Cscrboja völgyi KöKMENDV-féle feltárás. Itt üde diabásban 

 hordó nagyságú fészkekben tömött erezet látunk, a mely nickelt tartal- 

 maz. E helyütt kétségtelenül meggyőződhetünk épen a kicsiny fészkek 



Metallgehaltes zii Erzlagerstütten. Zeit.schrilt für Praktische Geologie 1899 január, 

 11. olrlal. 



* Dr. Bkck Richárd: Lc-lire von den Krzlagerstátten, Berlin, 19(i:í. 47(1. és 

 49(5. oldal 



