A KAZANUSDI KEN-KOVANDnÁNVA HUNVAU VÁRMEGYÉBEN. 405 



alapján az érez magmatikus eredetétől, mert sem a közetmállásnak, sem 

 telémek nyoma sincsen a feltárásban. Ezt kétségtelenül azonos képződés- 

 nek kell tartanunk a norvégiai nickel és rézércztelepek képződésével, a 

 melyek ott gahbrószerü közetekhez vannak kötve és pedig főként a köze- 

 tek szélein találhatók, ott, bol a melléliközettel érintkeznek. 



A kazanesdi kovandtelep képződésére is valószínűnek tartom az 

 eredeti magmatikus kiválással való magyarázatot, de ha másodlagos át- 

 kristáljosüdott képződésről volna is szó, ezen pyritconcentrátiónak még 

 a porpbyr kitörése előtt kellett volna megtörténni, minthogy a porphyr 

 telér egyaránt áthatja úgy a diabást, mint a kovandtöi-zsöket. 



Minden esetre a kazanesdi kovandtelep egyike a legérdekesebb geo- 

 lógiai jelenségeknek, mert ügy a kőzet, mint az érczelőfordulás, minden 

 esetre hasonlóságot mutat a norvégiai és kanadai érezelőfordulásokhoz. 



II. A kovandtelep leírása. 



A kazanesdi kovandbányát már Stúr ismeite. Emiitett művének 28 

 oldalán a következőkép irja le : «A tiszta kénkovandot tartalmazó telepek 

 között első sorban Kazanesdtöl délnyugatra a Szciitkereszl völgy száján 

 levő kovandtelep érdemel figyelmet. A telep a nevezett völgy talpán 30 öl 

 kiterjedéslien, 4 tárnaszerű építménynyel van feltárva, a melyek azonban 

 be vannak omolva. Nem birtam kinyomozni, hogy mily mélyen nyomul- 

 nak be ezek a tárnák a baloldali hegylejtőbe. Egy munkás mondása sze- 

 rint a kovandtelep oly hatalmas, hogy a tárnák egészen kénkovandba 

 vannak hajtva, s ezzel sem feküjét, sem fedüjét nem törték át. \'aló- 

 színü, hogy a kovandtelep dioritszerű kőzetbe van beágyazva és lankásan 

 kelet felé bajlik, miután az egymásra következő tárnák keletről-nyugatra 

 kissé mind magasabban vannak egymás felett. Annál inkább bizonyos, 

 hogy itt a kénkovandnak tetemes mennyiségben kell előfordulnia, mert a 

 górczón is tetemes készlet van felhalmozva. A kénkovandot sem quarcz, 

 sem más ásvány nem tisztátalanítja és a gorczon daczára, hogy részben 

 porrá esik, még sem mállik szét.n 



Jelenleg a tömör alaktalan pyrit {FcS^) négy nagyobb tömzsökben 

 található a TuUirója és a Poiior patakok összeszögelésén. Ezeket a töm- 

 zsöket két kovandlencse kiséri. Kristályokat legritkább esetben találni a 

 szürkés érczes tömegben. Elméletileg a pyrit, mint tudva van, 46-67 Fe 

 és 53.33 S-höl áll és néha Cu vagy Ni tartalommal is bir. A kazanesdi 

 igen megközelíti ezt, a mennyiben a vegyelemzések gyakran 49 — 50% 

 .S-t is mutatnak és csak egyik tömzs, a legkeletibb, mutat magasabb Cu 

 tartalmat, míg a többiek inkább csak a fedűn pár %í-es vastagságban 

 tartalmaznak rezet. 



