406 



LACKNKK ANTAI. 



A legkeletibb, ú. n. rezes tömzsben, a pyritbez kötve markaait, 

 chalkopyrit, borait, malachit, azurit láthatók. 



A rézérezek majd mint erek szeldelik át a tömzsöt, majd pedig 

 mint impregnácziók találhatók. A réztartalom növekedésével a kéntarta- 

 lom arányosan csökken. 



Konstatálható ez a következő analízisek eredményeiből : 



1-ső osztály 



:2-ik 



3-ik 



4-ik 



5-ik 



6-ik 



Az egyes tömzsök elhelyezéséről a lII. tábla ad képet. 



Az északi hegyoldalt a diabas alkotja, a melyet áttör 2 quarcz- 

 porphyrdyke. Ezen dykeok választják el az egyes kovandtömzsöket is a 

 keleti részen. Az északi oldalon a tömzsöktöl 5—8 ™' távolba egy 

 kovandos telér húzódik alig egy méter vastagságban, átlagosan K — Ny-i 

 csapásban, ündulácziókat lépten-nyomon észlelhetni e telér követésénél 

 és a mi pedig főleg meglepő, hogy helyenkint lencseszerűleg kiszélesedik 

 4 — 5 "j/ vastagságig és csak e lencsék méltók fejtésre. Maga a telér palás 

 szerkezetű, agyagos, tisztátalan kovandot ad, a mi nem értékesíthető. 



A tömzsök 30 m mélységig tárattak fel és jelenleg fejtés alatt is 

 állanak, mig a további mélységben való felkutatásuk kutató aknával tör- 

 ténik s eddigelé 15 ™/ mélységben kovandban hatoltunk le, tehát a fel- 

 színtől számítva 45 '"/ mélységig biztosan várhatjuk a kovand-tömzsöket. 



Az egyes kovandtömzsök nagyságát a következő táblázat mutatja : 



Hozzávéve még a két lencsét a 14 "J/-es és a 30 "f-es szintekben a 

 kazanesdi tiszta kénkovand mennyiségét dr. Papp Károly geológus 

 37,200 köbméterre becsülte, azaz köbméterét 40 métermázsával számítva 

 1.488,000 métermázsára, kerekszámban másfél millió métermázsára. 



