ISMERTETÉSEK. 417 



mediterrán határán gyors egymásutánban tört ki. Richthofen báró szerint 

 Magyarország harmadkori eruptiv kőzetei a következő sorrendben ömlöttek 

 a felületre : propylit, andesit, trachyt, rhyolith és basáit. Ugyanezt a sor- 

 rendet állapíthatta meg a Rocky Montainsekben és a Sierra Nevadában is. 

 Szabó sorrendje ettől merőben eltér ; és a szerző RicHTHOFENnek ad igazat. 

 A selmecz-körmöcz vidéki eniptió a szerző vizsgálatai alapján a következő : 

 pyroxénes andesit; diorit ; granodiorit és aplit ; biotitos, amphibólos andesit ; 

 liparit s végül a hasalt. Az üledékes kőzeteket a következő csoportokban tár- 

 gyalja : oldatokból kiválás útján keletkezett üledékes kőzetek, törmelékes kő- 

 zetek, organikus eredésü égő anyagok és vulkáni törmelékes közetek. A meta- 

 moi-ph kőzetek fejezete szintén sok új dolgot tartalmaz, és a metamorphizmus 

 magyarázatában főkép WEiNSCHENKet követi. Nem mint hiányt említem, mert 

 nem tartozik szorosan a geológia körébe, hanem inkább, mint gyakorló geo- 

 lógus mondom ezt, szerettem volna ott látni a szén, só, petróleum, vasérczek 

 stb. fejezetében ezek csoportosítását és bányászati megvilágítását. Mert a bá- 

 szati főiskola hallgatóin kívül, bizony sem a mérnök-, sem a tanár-, sem a 

 gazdász-jelöltek jóformán semmit sem hallanak a bányászatról. Néhány oldal- 

 lal kellett volaa csak megtoldani a művet s pl. hazánk széntclepeinek koráról 

 s ezek értékéről egyszerre világos képe lett volna az olvasónak. Ma, midőn 

 Magyarország bánya és kohótermelésének évi értéke meghaladja a százmillió 

 koronát, hazánk közgazdaságában is mind foutosabb tényező a bányászat, s 

 így igen üdvös dolog lett volna pár vonással ennek a fontosságát is jelezni. 

 III. A dinamikai és petrogcnetikai részben (265 — 445 oldalokon), mint 

 általában szokás, a szerző is az endogén és exogén erők szerint csoporto- 

 sítva, tárgyalja a föld felületét átalakító hatásokat. A vulkánosság és a vulkáni 

 utóhatások fejezete a modern vulkanologia alapján készült, a petrogenetikai 

 tényezők tárgyalásában pedig fölhasználja s hazai példákkal is böviti Beck, 

 ScHMiDT és VoGT legújabb kutatásainak eredményeit. Hazánk páratlan szol- 

 fatárájáról a torjai Büdös-barlangról igen röviden szól, czélszerű lett volna 

 pedig Ilosvay vizsgálatai alapján bővebben ismertetni ezt a halálthozó bar- 

 langot. A földrengéseket geofizikai alapon tárgyalva, bemutatja a budapesti 

 földtani intézet ingáit, s ezek különböző seizmogrammjait pl. a guatemalai, 

 salonikii földrengésekről. Az exogén erőkre térve át, a víz hatását, a források, 

 kutak és artézi kutak tárgyalását igen sok hazai példával illusztrálja. Az artézi 

 kutaknál Halaváts szelvényeit is bemutatja, a budai hőforrásoknak közös 

 védőterületét Sohafarzik nyomán közli ; mindezek itt vannak először a nagy 

 nyilvánosság elé bocsátva. Az ásványos vizeket Thán Károly elvei szerint 

 osztályozza. A folyók életében kiemeli azokat a törvényszerűségeket, a miket 

 Baer és LóczY öntöttek formába, a kanyarulatok képződését Sóbányi egy ki- 

 sebb példájával illusztrálja; nem látjuk azonban nyomát sem azoknak a tisza- 

 parti kanyarulatoknak, a melyekhez fogható nincs több Európában. A tengert, 

 mint geológiai tényezőt igen röviden, de szabatosan tárgyalja, a levegő me- 

 chanikai hatásáról világos képet nyújt, a lösz és futóhomok fuvásokat Richt- 

 hofen, LóczY és Cholnoky művei nyomán ismerteti. A szerves életnek, mint 

 geológiai tényezőnek tárgyalásával végzi a III. részt. 



