418 IHMEBTKTÉSBK. 



IV. A ickUniihiíi rt'szlicii [á-lb — 460 oldalokon) végül a gyűrődés, áttoló- 

 dás, vetődés lényegét s formáit írja le és a hegységek felosztásának elveit 

 tárgyalja. Eöghegység példája gyanánt bemutatja a Budapesti-Hegységet, s az. 

 assymetriluis lánczhegységekre például a Kárpátokat is megemlíti. A láncz- 

 hegységek vonulata és az ezeket környező területek közötti kapcsolatot Soebs 

 szellemében fejtegeti. Míivét azután az Óceánok állandóságának kérdésével végzi. 



A munkii kiállítása dicséretére válik a selmeczbányai .JoERGEs-féle nyom- 

 dának ; a könyv nyomása tiszta, a szövegábrák és a mümellékletek ízlésesek. 

 A könyv kiadását Lukács László dr. magyar pénzügyminiszter és Semsey 

 Akdok dr. magyar főrendiházi tag anyagi támogatása tette lehetővé. A szerző 

 művét Semsey ANooRnak, a természettudományok ezen lelkes pártfogójának és 

 SoHMDT SÁNiJORnak, a nemrég elhunyt budapesti műegyetemi tanárnak, egy- 

 kori mesterének ajánlotta. 



Érdeklődéssel várjuk a 11. kötetet : a Stratigratiát. 



I'm'I' Kauolv dr. 



(2.) ScHAFAEziK Fekencz : Magnarovszág kőbányái* 



A budapesti királyi földtani intézet kiadványai között nemrég kiváló 

 munka jelent meg. a melyben Schafarzik Ferencz a magyar korona országai- 

 nak összes kőbányáit írja le. Ez a könyv nélkülözhetetlen forrásmunkája 

 lesz mindazoknak, a kik hazánk építő- és díszítő-kövei iránt érdeklődnek, 

 vagy ezekkel iparilag foglalkoznak. Építészeink, kőbánya-tulajdonosaink mind- 

 ekkoráig alig tudták köveik helyes elnevezését, s legtöbbnyire hamisan nevez- 

 ték ezeket, a mi gyakran nagy zavart is okozott. Schafauzik ezzel a munká- 

 jával megszüntette a zavart a kőzetek elnevezésében. 



A munka két részből áll. Az rlsö rész (I — LXXIL) kizárólag a hazai 

 kőbányákban található kőzetek petrographiai jellemzését tartalmazza, míg a 

 inásodik ré^z (1 — 415. old.) betűrendben és megyék szerint csoportosítva, a 

 kőbányákat sorolja föl. Az egyes leírások folyószámai az első rész számaival 

 egyeznek meg. Ennélfogva az első részben kőzetnemek szerint kereshetjük ki 

 a lelőhelyet, míg a második rész a megye és a község neveinek fölkeresése 

 nyomán közvetlenül és külön is használható. Ha tehát az érdeklődő keres 

 valamely kőbányát, egyszerűen felüti a szóban forgó község nevét, s rögtön 

 tisztában van az illető kőbányával, megtudja az illető kőzetnek nemcsak a 

 helyes nevét, hanem azt is, hogy milyen czélra alkalmas, hogy milyen nagy- 

 ságú tömbökben fejthető. Megtaláljuk ezenfelül a bánya tulajdonosának a nevét, 

 a megnyitás évét, az évi termelés mennyiségét. 



Kőbányáink szakszerű megismertetését Böckh .LÁsosnak, a földtani inté- 

 zet igazgatójának javaslatára még 18'J5-ben Pestbtii's Andok gróf, akkori 



* A mcu/ijar koruna orxzágiii l.i'VÜUicn lé.ti'zö kőbányák réíízlctpjt ininertelií'fc. 

 Irta ScHAFAEZiK Ferencz dr. ru. k. bányatanácsos, fögeologus. Egy térképmellék- 

 lettel. A m. kir. földtani intézet kiailványa Budapest, Franklin-Társulat köuyv- 

 nyouidája, 1904. Megszerezhető Kilián Frigyes utóda egyetemi könyvkereskedőnél, 

 Váczi utcza. Ara a térképpel együtt 7 korona. 



