420 ISMERTETÉSEK. 



zöldesbarna aragonit, vagy onys-márvány, a melyet újabban apróbb dísz- 

 munkákra dolgoznak fel. Mésztufát mintegy 50 helyen fejtenek. 



Közgazdaságilag fontos anyag a magnezit. Tűzben olvaszthatatlan s ége- 

 tett maradéka nem higroszkopos ; épen ezért keresik tűzálló anyagnak. A világ 

 két legnevezetesebb lelethelye Veitsch Stájerországban és Jolsva vidéke Gömör 

 megyében. A magyar magnezit a lehető legkedvezőbb összetételű, hasonlít a 

 veitsehibez, csakhogy kevesebb benne a mész, a mi fölényét biztosítja. A gömör- 

 megj'ei magnezitet pörkölő kemenczékben égetik s a kész árút zsákokba csoma- 

 golva, nemcsak a hazai vasgyárakba szállítják, hanem külföldre is. főleg Ame- 

 rikába. A dolomit az építészetben szerepet nem játszik, legföljebb útkavicsolásra 

 használják, lisztjét pedig Buda vidékén szódavízgyártásra. Dolomit-fejtö mint- 

 egy 170 helyütt van hazánkban. A gipsz egyaránt fontos anyaga a gipsz- 

 iparnak és a műtrágyagyártásnak, az alabastromot pedig mű- és díszfaragá- 

 sokra használják. Hazánkban a gipsz kiadó telepekben főleg az ó-harmadkori 

 lerakodásokban és a neogén üledékek sorában, nevezetesen a mediterrán sófor- 

 mátióban fordul elő, s mintegy 22 helyütt bányászszák is. A gránit a leg- 

 szilárdabb és legfagyállóbb kőzetek közé tartozik, megmunkáltatása sem nehéz, 

 a miért faragott műkövek alakjában ornamentális, de főleg monumentális 

 építkezéseknél használják. Vízi építkezésekhez, hídpillérekhez pedig első sorban 

 gránitot használnak építészeink, csak az a sajnos, hogy granitbányászatunk 

 fejletlensége miatt még mindig a külföldi : mauthauseni, konopischti, bave- 

 noi stb. előfordulásokra vagyunk utalva. Gránit, granitit és pegmatit kőbánya 

 45 van Magyar- és Hoi-vátországbau. Sycnit hazánk területén typusos alak- 

 ban nincs, hanem van egy fajtája a Ditrói hegységben, Csik megyében. Ez 

 az elaeolithsyenit, vagy difroit. a mely a phyllit között szövevényesen elágazó 

 tömzsökben található, s a mily szép kicsinyben, ép oly ízléstelen nagyban. 

 Nagy hátránya továbbá, hogy sem az ehfolith, sem a kék szodalit nem áll- 

 ják az atmoszferiliák behatáRát. a miként ezt a marosvásárhelyi BEM-szobor 

 talapzatán sajnálattal keUett tapasztalnunk. I'hotwlith jóformán csak a baranya- 

 megyei Hosszúhetény vidékén van, s itt kavicsolásra használják. Dioritot és 

 granodioritot 16 helyen fejtenek és Zsidóvár, Dognácska, Selmeczbánya vidé- 

 kén építő kőnek használják. A quarczpor-phyrok és íjuarcztrachytok több- 

 nyire csak útépítési czélokra alkalmasak. A trachyl-inódostdatoknak ellenben 

 majdnem minden formájukban hasznát veszik. A kaolinosodók porczellán- 

 földet szolgáltatnak, míg az elquarczosodottak malomkögyártásra, az alunito- 

 sodottak pedig timsó gyártásra alkalmasak. Ezen iparágak közül a legvirág- 

 zóbb a malomköipar. Bár a vashenger a malomkövet mindjobban kiszorítja, 

 azért a beregszászi, sárospataki, geletneki és újbányái malomkövek még min- 

 dig kapósak a szomszéd államokban is. A geletneki (Bars m.) 1600 óta fönn- 

 álló bánya évenkint átlag 1 ÍOÓ darab malomkövet. Újbánya város pedig mint- 

 egy 1600 darabot termel hydroquarczitos rhyolithból : a sárospataki Botkő- 

 tetö hydroquarczitjából készült malomköveket a londoni kiállításon ki is tün- 

 tették. Hazánk háztartásában igen fontosak az andcsitck és dacitok. Főként 

 kövező koczkákat készítenek belőlük, s volt idő, mikor Budapestet majdnem 

 kizárólag a szobi, visegrádi és dunabogdányi andesit koczkákkal kövezték. 



