♦Z* XSMRICIKTKSKK. 



Üzemet fejlesztett a két félbenhagjott tárnával a Bárza tömege alatt, a milyent 

 a Viktor -al tár na vezetője, Bihari bányaigazgató, képzelt és látott jövőbe tekintő 

 szemeivel. 



A vízmentesítés kérdésével foglalkozva, a szerző elmondja, hogy a me- 

 diterrán rétegek a vizet levezetik, míg az andesitek és teléreik vízben sze- 

 gények. Jellemző ezután a szerző megjegyzése : előnyös volna, lia az üzemet 

 vezető alkalmazottak a mediterrán rétegek települési viszonyaival megismer- 

 kednének, mert csak így végezhetnek hasznos munkát, ellenben, ha az üle- 

 dékes kőzetet az eruptiv kőzettől sem bírják megkülönböztetni, akkor fel- 

 tárásainkat újból kifuUasztja a víz ! 



Az érezek feldolgozását illetőleg a vállalat sokáig kísérletezett a cyani- 

 rozó lugzással, de az eredmény uegativ volt. A lugzók után az amerikai fon- 

 esorasztalokkal próbálkoztak, s ezek oly szép eredményt mutattak fel, hogy 

 úgy a brádi, mint a kristyóri zúzót ilykép rendezték be. Majd 1898-ban föl- 

 építették a gurabárzai zúzómíivet. A mily impozáns a 120 méter hosszú 

 zúzómíí, a mely dübörgésével szinte megfélemlíti az országúton elhaladó utast, 

 ép oly kellemes a látogatónak, hogy az óriási müvet igen könnyen áttekint- 

 heti. A hatalmas teremben 18 kaliforniai zúzda van, a melyben összesen 

 190 nyíl dolgozik és pedig 350 kgr. és 180 kgr.-os sulyokkal. A nyilak per- 

 czenkint 90-et ütnek 120 — Ifid mm. emelési magassággal. A fölzúzott érez 

 aranytartalma nagyobbrészt még a zúzóköpüben foncsorozódik, míg a többi 

 részt a foncaorlemeztálak és a ponyvaszérek fogják fel. A LÁszLÓ-féle tálakban 

 termelt aranyfoncsort havonkint egyszer veszik ki, a melynek kiszedése alig 

 fél napra akasztja meg az üzemet. A foncsor kiégetéséből nyert nyersaranyat 

 a körmöczbányai pénzverő veszi át beolvasztásra. Az elmenő zagy tonnánkint 

 még mindig 1 — 1'5 gramm aranyat ragad magával. Ezért jelenleg nagyobb 

 maramosó telepet építenek, a melynek az a jó oldala is meg lesz, hogy az 

 évenkint 150,000 tonna érez felzúzásából a Fehér Kőrösbe és az árterületén 

 fekvő szántóföldekre került zagyot megszabadítja a haltenyésztésre és a 

 mezőgazdaságra kártékony anyagoktól, főleg a kovandoktól. 



A termelt arany finomsága a *'"" louo — ™" umu között váltakozik 2200 — 

 2.300 korona értékkel. A vállalat 1884.-től 1904-ig 126 métermázsa aranyat 

 termelt; az utolsó évben 1219 kgr.-ot. úgy, hogy havonkénti termelése jelen- 

 leg több, mint egy métermázsa. A rudai bányaüzem aranytermelése 1892-ben 

 Magyarország 3400 kilónyi össztermelésének ' u részét (35%) tette. A rudai 

 kis üzemből tehát 20 év alatt Európa legnagyobb aranybányája lett, melynek 

 üzemi nyeresége, a termelt arany kilójára számítva 900 — 1000 korona, éven- 

 kint több mint egy millió korona. A társulat az aranylopások meggátlására 

 külön bányacsendőrséget tart föl, mindazáltal temérdek aranyat lopnak el tőlük. 

 Az 1856 okt. 24-iki császári nyiltparancs szerint ugyanis hazánkban szabad 

 az aranykereskedós és Erdély városainak heti piaczain a gozárok a hatóságok 

 szemeláttára vásárolhatják a lopott aranyat. A múlt évtizedben, óvekint 200 — 

 2.50 kgr. aranyat váltottak be a gozárok, vagyis évenkint 600,000—800,000 

 koronával károsították meg aranybányavállalatainkat. 



A rudai bányatársulat, czebei szénbányáival együtt, mintegy 2300 mun- 



