IKODALOM. 425 



kassal dolgozik. Világlátott szaktekintélyek szerint ez a vállalat a kontinensen 

 is páratlanul áll s úgy bánya- mint zúzómüveit tekintve, vetekszik a feransz- 

 váli és kaliforniai művekkel, söt erőberendezése ezek között is kiemelkedik. 



Papp Károly. 



IRODALOM. 



(1.) Halav.íts Gyula: Ihitüzeg — Szászvárosi — Vajdahunyad környékének 

 (/eologiai alkotása. (Különlenyomat a Magyar orvosok és természet- 

 vizsgálók 1903. évben Kolozsvárott tartott XXXII. vándorgyűlésének 

 mnnkálataiból. Budapest. 1904. 33. oldal.) 



Szabó .József óta alig van még egy olyan magyar geológus, a ki annyit 

 fáradoznék a földtan népszerűsítésén, mint Halavats Gvdla. Kutatásainak és 

 előadásainak legkedvesebb tárgj'a a magyar Nagy-Alföld és ennek artézi kutai. 

 A miként Zsíojiondv Vilmos megteremtette hazánk artézi kútjait, úgy Hala- 

 vats Gyula ezek geológiai viszonyait derítette föl és ismertette úgy a szak- 

 körök, mint a nagyközönség előtt. A magyar orvosok és természetvizsgálók 

 vándorgyűlésének is egyik buzgó előadója Halavats Gyula, a ki az utóbbi 

 évtizedekben, majd minden összejövetelnél megszólalt és hatásos előadásokban 

 ismertette az Alföld geológiai viszonyait. A múlt évi gyűlésen azonban meg- 

 vált kedvelt témájától és egyszerre hazánk egyik legbonyolultabb hegyvidéké- 

 nek ismertetésére tért át. Halavats Gyula ezen előadásával megmutatta, hogy 

 a legfárasztóbb és legnehezebb kérdéseket is meglehet értetni a hallgatóság- 

 gal, csak tudni kell ennek a módját. 



Az a terület, a melyről a szerző szól, a Zsigor (1458 m.) és a Muncsel 

 (1Ö15 m.i havasok között terül el s magában foglalva a hátszegi medenczét 

 is, a Pojána Ruszka előhegyeiig, illetőleg a Maros árteréig nyúlik. A dom- 

 borzati viszonyok szorosan összefüggenek a geológiai alkotással. Míg ugyanis 

 a hegységeket kristályos palák s a krétakor üledékei alkotják, addig a domb- 

 ság neogénkorú üledékből áll ; a kavicsterraszok a diluviális korszak, az ár- 

 terek pedig a jelenkor képződményei. 1. .1 l;riMáh/os: /jíUák összletében a 

 középső és felső csoportot mutatta ki a szerző. A középső palacsoport a DK-i 

 részben levő magas hegységet alkotja s egy nagy K — Nyi csapású teknőt, 

 synklinálist, formál, a melynek közepe a Valea Godjanulujba esik. De meg- 

 találjuk a nagy teknő nyomát abban a kisebb synklinálisban is, mely a 

 Sztrigyen túl emelkedő részletben van. A kristályos palák ezen középső cso- 

 portjában mangánércz is található, a minek azonban csak löx/u a magántar- 

 talma és így gyakorlati értéke nincs. A felső kristályos palacsoportban érde- 

 kes az Alsótelek körüli részlet, a hol a palák erősen ránczosak s a dőlés, 

 megtartva a K — Ny csapást, legyezöszerűen a déliből az északiba megy át. 

 A rétegek megzavarása és ránczosodása következtében repedések keletkeztek, 

 a melyekben vasérczek rakódtak le és ezek lencseszerű tömzsei, a hegység 



rőMIani Kiizloni/. XXXIV. kül. l'.KIi. 28 



