428 iiKniAi.oM. 



térképén «augitporphyrit és melaphyi", ezeknek valamint a quarz- és felsit- 

 porphyroknak tufái és brecciái» név alatt foglalt össze, a következő közeteket 

 különbözteti meg: 



I. Krujitii' töiiii'f/oi hi'izcli't:. 



A) Porphyrok. 



((j Quarczporphyrok. 

 ífa Orthoklasporphyrok. 



B) Porphyritek. 



/)j Albit-oligoklasporphyritek. 

 />j Oligoklas-andesin-quarczpüi-phyritek. 

 /jg Andesin-labrador-amphibolporpbyritek . 

 Ii^ Labrador -bytownit-pyroxénporphyritek. 

 n. Kru.)ilii^ ült'déhcl;. 



A) Porphyrtufák brecciás ós konglomerátos rétegeikkel. 



B) Porphyrittufák brecciás és konglomerátos rétegeikkel. 



Az áttekinthető, csinos térkép fogalmat nyújt ezen képződmények el- 

 terjedéséről s leolvashatjuk róla, hogy az eruptiv üledékek és törmelékek 

 mindenütt túlsúlyban vannak. A porphyrok közül az orthoklasporphyrok. a 

 porphyritek közül a piroxénporphyritek az uralkodók. Az utóbbiak között 

 megkülönböztet a szerző : 1. augit-biotitporphyritet, -2. augit-amphibolpor- 

 phyritet. .3. augitporphyritet és 4. hypersthén-augitporphyritet. 



A rendesen jól rétegzett vulkáni törmelék letelepülésében mindenütt sza- 

 bályszerűséget ismert fel, t. i. hogy legalul vannak a legbazisosabb feketeszínü 

 porphyrittufák, föléjük a brecciás és konglomerátos porphyrittufák következ- 

 nek, ezekre települ a brecciás és konglomerátos porphyrtufa, legfelül pedig 

 világosszíntí, zöld vagy kékeszöld, egyneműnek látszó porphyrttufa van. A tufa- 

 rétegek rendes csapása az egész területen EK — DNy-i, a mi megegyezik az 

 egész hegység csapásával, dülésük ENy-i. 



A legfelső porphyrtufarétegek a felsőjura meszek alá dűlnek s így ezek- 

 nél idősebbek, ellentétben az Érczhegység porphyrjaival, melyekről kimutatta 

 Primics, hogy ott a porphyrok és porphyritek eruptiója a jura után követ- 

 kezett be s csak a legbazisosabb jjyroxénporphyrit (melaphyr) idősebb a juránál. 



A tur-toroczkói hegység régi eruptiv kőzetei egy eruptiói cyklushoz tar- 

 toznak, mely a legbazisosabb kőzet kitörésével indult meg s a legsavanyubbal 

 fejeződött be. Pálfy M. 



(4.) Dr. Pálfy Mór — Schaffer Antal : Szakvélemény a Duna jnbb- és 

 balpartjrín Dévénytől Kvpí'cdiniii feltárt és megvizsgált l:őbá nyákról. 

 (Visegrád, 1900 nov.) 



A szerzők a Dunsi mentén levő kőbányákat a magyar földmivelésügAi 

 miniszter megbízásából, részletesen bejárták, és ezen kőbányák termékeit fő- 

 kép a vízépítési czélok teldntetéből tanulmányozták. Gyakorlati szempontból 

 a következőkép osztályozták ezeket: 1. Első osztályú kövek azok, a melyek a 



