434 moDALOM. 



heciyesi mónesbirtok harmadik kútja, a mely 470 m. luélységböl perczenkint 

 S6 liter 35 C° vizet és 30 liter világító gázt ad. A temesvármegyei Buzíás 

 fürdőben il30 m. t. f.) a Szent-Antal csodakút 102 m. mély és a <i3 m. víz- 

 tartóból perczenkint 500 liter sósvizét metán (?) és szénsav kíséretében szökőkút 

 módjára 35 méter magasra löveli. Egy másik szökőkút van a Buziástól 7 km.- 

 nyire levő HUtyias községben is ^105 m. t. f.), dfi itt n víz teljesen tiszta. 



P. K. 



(12.) Vargha György : Buziás e's gei/zirszerii szökő forrása (Temészet- 

 tudományi Füzetek, Temesvár 1904. 28. ovf. 2— :l füzet, 62^68. o.) 



Buziás szénsavas vasas vizeit már rég idők óta gyógyító-vízül használ- 

 ják. A 132 m. tengerfölötti fekvésű fürdőtelepen és környékén mintegy 40 

 ásványos forrás van, 13 — 14 C°-os vízzel. Minthogy a fürdötelepen édes- 

 vizű forrás nincs, azért a bérlők egy temesvári furómesterrel artézi kutat 

 fúrattak a múlt évben. Ez a fúrás hatalmas szökőforrást hozott napfényre : 

 az ásványos vizet kilövellő Szent-Antal csodakútat. A fúrás anyagából ma 

 már alig van valami, s így annál becsesebb a szerző leírása, mert ö a fúrás- 

 nál több ízben ott volt. A kútfúrást 1903 november 5-ikén kezdték 65 mili- 

 méteres csővel ; 20 méter mélyben lignites zárviínyokat. s a 35 m. mélység 

 körül fekete iszapos tőzeget ért a fúró. Itt szürkés homok kezdődött, a mely 

 a 62 méterig tartott. Innét hirtelenül gázok tódultak fel, a melyek magasra 

 lökték föl a vizet. Lokális gázeruptiónak tartva az egészet, a fúrást folytatták 

 a szürke homokban, egész a 103 méter mélységig, a hol valami kemény 

 kőzeten a fúró megakadt. Erre deczember 17-én a furószárakat felhúzták 

 a 63 méteres víztartóig, a honnét 50 méter magasra szökött fel a víz a 

 térszín fölé. , A víz temérdek homokot ragadott magával, s ez a homok- 

 szórás 1904 februárjáig tartott. Erre Lóczy Lajos tanácsára vékonyabb csőve- 

 zetet raktak le, mire a homokömlés megszíínt, s a vízsugár sem szökött olyan 

 magasra, csak mintegy 3C méterre a térszín fölé. Utóbb a víz szökését még 

 lejebb szorították. A víz hőfoka 14 C° s mennyisége perczenkint 400 liter. 

 Vegyelemzése, Cziráky és Bebnaubr szerint a következő : 



Xu Cl 1-796 



K Cl (V848 



Ca H^ Cn^ 2-341 



Mg li^ COg. 1-338 



Fe H^ CO^ 047 



//„ Si 0„ " 0-134^ 



Összesen szilárd alkotórésze 6-.504 



Szabad szénsava 1 literben 412 cm^. 



A buziási sós és szénsavas szökőforrást tehát a 63 méter mélyből, a 

 hydrostatikai nyomás mellett még a gáznyomás is ugratja, s a szabad szén- 

 sav nyomása okozza perczenkint 50 — 65 ritmikus lökését is. 



A Buziástól hatodfél kilométernyire fekvő Hittyiás (105 m. t. f. m.) 



