2 POPESCU-VOITESTI J., 
Bár a szóban levő példány nem teljes, mindazonáltal elég nagy 
arra (5 em. átmérőjű), hogy a rendellenességnek következő esete tanul- 
mányozható legyen rajta. 
Ha a házat —  plasmostracumot — egyik átmérő irányában 
felezve gondoljuk, akkor azt látjuk, hogy az egyik fél rendes kifejlő- 
désű, míg a másik két egyénből 22 fokos szög alatt látszik összenőve 
lenni. Egyszerűség okából nevezzük az egyiket, azt, a mely peremével 
kiljebb áll, A-nak, a másikat pedig B-nek (1. és 2. ábra). Ha az A 
egyedet vizsgáljuk, rögtön szembeötlik (1. ábra), hogy ez egyedül a 
plasmostracum bal felének, míg a B a jobbnak felel meg, míg a hol a 
Nummulites rendes kifejlődésű, a két egyén egy testet formál. Három 
fen; —— e 
-—- Man mlm mit 
1. ábra. 2. ábra. 
harántul sugaras metszetből látható (b az összenövési sík középső részén, 
a és c ettől oldalt szeli a példányt) hogy ez a szabálytalanság az 
egyénnek olyan módon való kettéosztásából ered, mely szerint a rendesen 
kifejlődött plasmostracummal a rendellenes 22 fokos szöget formál. Mind- 
azonáltal a b elágazási szög övében mindkét rész protoplasmája — a mint 
ez a három metszetből látható — teljes összefüggésben marad egymással. 
A rendellenesség nem mutatkozik mindjárt az állat első fejlődési 
állapotában, mint ez a b metszetből látszik, hanem csak abban az 
előrehaladott fejlődési állapotban, amikor a ház átmérője már 1,0 em. 
Magáról e rendellenességet előidéző okról keveset lehet mondani. 
Mindenesetre inkább lehet pathologiai, mint mechanikai okra vissza- 
vezetni, mert ez utóbbi esetben a plasmostracum egyszerűen meggörbül 
vagy megráncolódik, de meg nem kétszereződik. Elképzelhető még az 
az eset is, hogy az ilyen nagy foraminiferának, melynek hatalmas proto- 
