10 SCHRÉTER ZOLTÁN 
Helerolepa Dulemplei DORse. sp. (99. 
Anomalina aff. grosserugosa GümB. [azelőtt Truncatulina. grosse- 
rugosa GümB.] (149. 
Rotalia Soldani vOne. (11). 
A kiscelli agyag kiiszapolása alkalmával mindig visszamaradt kisebb- 
nagyobb mennyiségű szervetlen anyag is, mely főkép guarchomokból 
állt. A magasabb rétegek iszapolási maradékában limonit, márga és 
calcitdarabkák, míg a mélyebbi rétegek iszapolási maradékában pyrit- 
darabkák s calcitdarabkák voltak a guarchomokon kívül találhatók. 
III. A kiscelli agyag alatt az 58. m-től lefelé a 60 m-ig agyagos- 
márgás összeálló szürke guarchomok következett. Az iszapoláskor 
az összetartó cementanyag gyanánt szereplő kevés agyagos rész eltávo- 
zása után széteső fúrási próba túlnyomó része szürke, fehér és zöldes- 
színű gurcszemekből állónak bizonyult. Ezeken kívül murvaszerű guarc- 
kavicskák és pyritdarabkák szerepeltek az iszapolási maradékban. Szer- 
ves maradványt e rétegek, valamint az összes ezután fölsorolandó 
képződmények sem tartalmaznak. 
IV. A 61. m-től a 66. m-ig szürke, márgás kötőszerű, finomszemű 
guarchomokkő következik. Ez a kőzet sok muszkovitot s itt-ott pyrit- 
szemcsét tartalmaz. 
V. A 67. m-től a 71. m-ig laza, szürke és fehér guarchomokot 
hozott föl a fúró. E homok valószinűleg szilárd homokkőnek az ütve 
működő fúrótól szétzúzott törmelékének tekinthető s miután a hárs- 
hegyi homokkő egyes (a pilisborosjenői Steinriegel kőbányájában föltárt) 
rétegeinek mesterségesen szétzúzott anyagához igen hasonló, jogosan 
tekinthetjük ezt az 5 m vastag réteget hárshegyi homokkőnek. 
VI. A következő rétegcsoport, mely a 72—74. m mélységben konsta- 
táltatott, túlnyomólag limonittal sárgásbarnára festett agyagból áll, 
mely itt-ott guarcszemeket tartalmaz. Vízben nem válik plasztikussá 8 
nyelvhez erősen tapadó ez az anyag. (A limonitnak sósavval való kivo- 
nása után forrasztócső előtt hevítve cobaltnitráttal kezelve és újból 
hevítve jellemző kék (Al.) színű lesz.) 
VII. A 75 m-től a 78 m-ig kékesszürke, kékfoltos agyag 
következett, melynek szétáztatása után kisebb-nagyobb fehéresszürke és 
kékesszürke, pyritet tartalmazó agyagdarabkák, továbbá kevesebb bar- 
nássárga pyritmentes agyagdarabkák s guarcszemek maradtak vissza. 
E rétegek anyaga voltaképen megegyezik a fölöttük lévő rétegek anyagá- 
val, csakhogy a magasabb 72—74m mélységbeli rétegek anyagában volt 
pyritszemcsék s a szürke színeződést okozó /eO itt ferrihydroxiddá 
(Fe, OH,) változtak át, a mi ez anyagnak sárgásbarna színét okozza. 
VIII. A 79. m-től a fúrás legaljáig, 92. m-ig felsőtriaskori dac h- 
steinmészkő és dolomit darabokból álló fúrási anyagot kaptunk, 
