A THERMÁLIS VIZEK FÖLSZINRE EMELKEDÉSÉRŐL. 
(Előzetes jelentés.) 
Dr. Párnry Móx-tól. 
1908 május havának vége felé a vichnyefürdői thermális forrással 
foglalkoztam. Ez alkalommal feltünt, hogy a thermális forrásoknak egy 
része az általános térszin fölött magasan fakad oly ponton, hol a vizek 
felületre nyomására hydrostatikai nyomást tekintetbe venni alig lehet. 
(Pl. Vichnyetürdő, Gánócz stb.) Oly thermáknál is, amelyek lapos terü- 
leten fakadnak, mint pl. a budapesti margitszigeti és városligeti ártézi- 
kút, a vízgyűjtőként szereplő hegységből alig várhatunk nyomást. A buda- 
pesti források vízgyűjtője ugyanis — a budai hegység dolomitja — 
annyira össze van hasadozva, hogy a hasadékokban összegyűlt víz csakis 
vízszorító réteg alatt fejthetne ki hydrostatikai hatást. Ilyen pedig a 
budai hegységben nagy részben oly alacsony szintájban fordul elő, hogy 
attól a források hydrostatikai nyomást alig kaphatnak. 
A hazai thermális források közül egyet sem tudok tisztán juveni- 
lis forrásnak tekinteni. Nem vonva kétségbe, hogy ilyen egyáltalán léte- 
zik, hol a források a föld mélyéből nyerik a fölhajtó erőt, a hazai 
forrásoknál a tisztán juvenilis eredet ellen szól azok rendkívül külön- 
böző hőfoka és az a körülmény, hogy mindnyájan csakis jó vízgyűjtő 
területeken fakadnak. 
A fönnebbiek után oly magyarázatról kezdettem gondolkozni, amely- 
lyel a thermális vizek fölszinre emelkedését magasabb hydrostatikai 
nyomás nélkül is meg lehet fejteni. Ennek eredménye lett az alábbi 
elmélet, melyet a fönnebb előadottakkal együtt még a mult év május 
végén előbb Gürn Viurmos kollegámmal és dr. Emszr KALMÁN vegyész 
kollégámmal, pár nap mulva pedig dr. KALECSINSZEY SÁNDOR fővegyész 
úrral részletesen közöltem, megjelölve a majdan véghezviendő kisérle- 
tek módját is. Ezen elmélet a következő : 
A thermális források szerkezete a közlekedő edények törvényén 
alapszik. A közlekedő edény egyik szárában — a vízgyűjtő területen — 
hideg víz szivárog le a kőzethasadékokban. A víz a thermális hasadék- 
hoz érve, az ott alulról feltörő forró víztől, vizgőztől és gázoktól föl- 
melegszik. Így a közlekedő edény más:k szárába melegvíz jut. Tekintve 
a hőfok emelkedésével a víz-oszlop kiterjedését és kisebb fajsúlyát, a 
beszivárgó víz-oszlop nálánál okvetlenül magasabb melegvíz-oszlopot fog 
egyensúlyban tartani. Így tehát a melegvíznek kiterjedése által létrejött 
