Dr. PÁLFY MÓR 17 
magassági különbözet elégséges arra, hogy beszüremkedő hideg víz vele 
egy szintájban is a meleg víznek a felület fölé való emelését okozza. 
Dr. Emszrtel a városligeti ártézikútra hozzávetőleges számításokat is 
végeztem s a víz-oszlop kiterjedése alapján mintegy 20—25 m magas- 
sági különbözetet nyertünk arra az esetre, ha feltesszük, hogy a be- 
szüremkedő víz a Duna szintje fölött hatást nem fejt ki és a fönnálló 
víz fajsulya egyenlő lenne a beszőremkedő víz fajsulyával. Mind három 
kollégám elött azonban hangsulyoztam, hogy ezen elmélet igazolására 
okvetlenül szükségünk van olyan kisérletekre, amelyek a természeti 
viszonyokat lehetőleg hiven utánozzák. A víz kiterjedésén kívül még 
több igen tekintélyes faktort kell tekintetbe venni. Nevezetesen tekintetbe 
kell venni azt, hogy a beszüremkedő víznek sótartalma sokkal kisebb, 
mint a thermális vizé. Vajjon ezen nagyobb sótartalommal járó nagyobb 
fajsúly nem semmisíti-e meg teljesen a kisebb fajsúlyú meleg édesvíz- 
nél előálló magassági különbözetet. A thermális vizeknek talán minde- 
nike tartalmaz még különböző gázokat is. Okvetlenül tekintetbe kell 
tehát venni még ezeknek is a nem kicsinylendő felhajtó erejét. 
E kérdéssel azután én többet nem foglalkoztam, míg dr. KALE- 
CSINSZKY a fentebbiek kisérleti beigazolását tette tanulmány tárgyává. 
Dr. Kanrzcsixszky a Magyar Tudományos Akadémia 1909 feb- 
ruárius hó 15-én és a mh. Földtani Társulat febr. hó 17-én tartott ülé- 
sében két kisérletről számolt be, melyekkel igazolta, hogy a megfelően 
szerkesztett 1 m hosszú közlekedő edény egyik szárában 46 em volt 
a vízszin emelkedés akkor, amikor az a szár 100 fokra volt fölmele- 
gítve, míg a másik szár 12 fok hőmérsékletű vízzel volt tele. E kisér- 
letével nemcsak a thermális források fölszinre jutását tartja megfejthe- 
tőnek, hanem azzal magyarázza a közönséges ártézikutakban is a 
víznek a fölszin fölé való emelkedését. 
A végzett kisérleteket ama elmélet beigazolására, melyet a ther- 
mális vizek fölszínre emelkedésére fennebb kifejtettem, még nem tar- 
tom teljesen elegendőknek, mert tekintetbe kell még venni a fölszálló 
víz nagyobb sótartalmát és azzal szemben a fölhajtó szerepet játszó el 
nem nyelt szabad gázok hatását is. 
Az előbbi bizonyára némileg hátráltatja, az utóbbi körülmény 
pedig föltétlenül kedvező értelemben fogja a meleg víz-oszlop emelke- 
dését elősegíteni. Ezek a viszonyok esetről-esetre változhatnak és min- 
den fölszálló forrásnál külön megfontolás tárgyát fogják képezni. 
A további kisérletezés és adatgyűjtés nemcsak hogy indokoltnak, 
hanem szinte elengedhetetlennek látszik egy oly fontos kérdés végleges 
megoldásához, milyen a thermális és ártézi vizek problemája. 
Budapest, 1909 februárius 18. 
19 
Földtani Közlöny. XNXIX. köt. 1909. 
