ISMERTETÉS. 
TAEGER HENRIK: A Vérteshegység földtani viszonyai. M. kir. földtani 
intézet évkönyve XVII. köt. 1. füzet. 1—275. old. 40 szövegábrával 
és 11 táblával. Budapest, 1908. 
A magyar geológiai irodalom nevezetes s hozzátehetjük, derekas 
munkával gazdagodott. Fontos munka ez nemcsak azért, mert a Magyar 
Középhegység határozottan legelhanyagoltabb részének, a Vérteshegységnek 
részletes leírását adja, hanem nevezetes monografikus jellegénél fogva is. 
A geológiai vizsgálatok során ugyanis ma már a monográfiák korát éljük s az 
egyes szórványos leírások helyett mindinkább az összefoglaló munkákra kell 
törekednünk. A magyar geologiai irodalomban ez az irány csak most kezd tért 
foglalni, azért örvendetesnek kell mondanunk minden idevonatkozó kisérletet. 
A munka elején az irodalom felemlítését találjuk, a mely a magyar 
irodalmat illetőleg eléggé teljes. Míg a külföldi irodalomnak egyszerűen csak 
jegyzékét adja a szerző, addig a magyar irodalmat röviden ismerteti és meg- 
jegyzésekkel kiséri. Különösen kiemeli tárgyalásában a területével határos, 
Gerecsehegységről újabban megjelent munkát;! úgylátszik azonban, hogy 
ennek hézagosságát Szerző nem ismeri, mert a leghiányosabb résznél, a strati- 
grafia ismertetésénél különösen hangoztatja, bogy Srarr a jurára vonatkozólag 
sok érdekeset mond. Megnyugtathatjuk szerzőt, hogy a Gerecséről szóló munka 
stratigrafiai részét illetőleg talán a leggyöngébb s hogy a juráról sem mond 
újat, vagy ha igen, hát teljesen rosszat. 
A hegység geografiai viszonyait körvonalozó rövid bevezetést a munka 
első része, a stratigrafiai követi. Részletesen tárgyalja itt szerző az egyes kép- 
ződményeket, petrografiai, faunisztikai szempontból, vizsgálja keletkezési viszo- 
nyaikat s kijelöli fáciesbeli helyüket. Nem részletezem e helyen az egyes kép- 
zödményeket, csak kiemelem, hogy szerző vizsgálatai szerint a Vérteshegység 
fölépítésében a triasz, jura, kréta képződményeknek egyes tagjai résztvesznek, 
ezenkívül teljes sorozattal szerepel a kainozoikum. 
A triasz képződmények e hegység magvát teszik, a felső triaszkorú fő- 
dolomit (nori-juvaviai emelet) és dachstein-mészkő (rhüti emelet) alakjában 
vannak kifejlődve s egyszersmind a Vértes legidősebb képződményeit teszik. 
Szerző figyelmét föl kell azonban hívnunk Csákberény határában előforduló 
sötétszürke bitumenes mészkövekre, melyek kövületeket nem tartalmaznak, 
tömöttek s kagylós törésűek. A dolomithoz való viszonyuk ugyan nem észlel- 
hető, mert csak heverő darabokban találhatók, de a Pilishegységben való 
! SrarF J.: Adatok a Gerecsehegység stratigr. és tekt. viszonyaihoz. (M. K. 
Földt" Int. Évk. XV. k. 1906.) 
