ISMERTETÉS. 21 
tális dolomitrétegei alól ilyen település mellett aligha bukkannának kia már 
föntebb említett bitmumenes mészkövek. sss 
A földtörténeti áttekiútésben összefoglalását nyerjük mindazoknak a 
változásoknak, melyeken a Vérteshegység keletkezésének különböző periodu- 
saiban keresztülment. A Középhegység történetére nézve kiemelendőnek tar- 
tom a triasz és jura között beállott rövid idejű negativ parteltolódást. Nem 
osztom azonban szerzőnek a jurasorozat hézagosságának megokolására vonat- 
kozó fölfogását, mely szerint szerző a Neumark-féle felfogás elfogadására haj- 
landó. Az egyes képződmények között mutatkozó hézagok ugyanis a Magyar 
Középhegységben csaknem minden esetben parteltolódással magyarázhatók, 
a mit más helyen legközelebb részletesebben kifejtek. 
A paleogeografiai viszonyok további tárgyalásánál a stratigrafiai résznek 
megfelelőleg nagy szerep jut az eocén és a többi harmadidőszaki mozzanatok 
vázolásának, melynek során a klimatikus viszonyok tárgyalását is kapjuk. 
A geologiai rész után következő paleontologiai függelékben a gyüjtött 
fauna és flora leírását nyerjük. Kétségtelenül nagy szorgalomra vall az a 
körülmény, hogy szerző gyüjtött anyagát, növényeket és állatokat egyaránt 
földolgozta. A nélkül azonban, hogy meghatározásainak helyességét kétségbe- 
vonni akarnám, úgy gondolom, hogy a mai apró részletekbe belemerülő, tel- 
jesen specializálódó vizsgálati módok csaknem kizárják azt, hogy ilyen külön- 
böző vizsgálati területeken egyaránt jó eredményeket lehessen elérni. Tény az, 
hogy a geologusnak jó paleontologusnak kell lennie s a paleozoologia minden 
ágában jártasságot kell mutatnia, de hogy a ritkábban előforduló, még ritkáb- 
ban biztosan felismerhető növények speciális feldolgozását is magára vállalja, 
az kissé túlzott követelmény lenne. Azt a kevés anyagot, ami a föld rétegé- 
ből kikerül — talán jobban is — elvégezhetik a specialisták. Úgy látszik 
azonban, hogy szerző a klimatikus viszonyokra vonatkozó felfogásának támo- 
gatása céljából dolgozta föl az idősebb, harmadidőszaki növényeket, melyek 
vizsgálatai szerint subtropikus jellegűek. 
A fauna leírásában első helyen természetesen ismét az eocén alakokat 
illeti meg. A triaszból leír megalodusokat, a jurából nehány brachiopodát, 
köztük a aRhynchonella Hofmamni Böcxnv-öt, mely azonban HEIcHENBAUM- 
FnRauscHER, HAaAs és BősE! szerint GEMMELARO Rhynchonellina genusába tartozik. 
A krétából leírt három desmoceras közül a D. Kiliani újnak bizonyult. Az 
eocenből leírt fajok közül újak az Anomia primaecva Desh. var. obtruncata, Ostrea 
Trechi, Exogyra perparcula, E. sphaeroidea, Congeria Öppenheimi, Lucina 
nana,  Cytherea, tokodensis, GCytiherea vértesensis, Gytherea pseudopetersi, 
Cytherea fornensis, Tellina ? bakonica, Fholadomya Lóczyi. Ezenkívül kijelöl 
még néhány varietást. 
Figyelmen kívül hagyja szerző a leirásában a nummulitesek újabb be- 
osztását, bizonyára csak kényelmi szempontból. Ezenkívül a synonimák össze- 
1 Jahrb. d. k. k. geol. R. A. 33. Ba. — Die Brachiop. v. Südtyrol u. Venetien. — 
Monographie d. Genus Rynchonellina. 
