99 IRODALOM. 
állításában sem következetes, amennyiben egyes helyeken valamennyit föl- 
sorolja, másutt azonban csak néhányat vagy egyet sem. 
Az eocénrétegekből leírt alakokkal ezeknek faunája még korántsincsen 
kimerítve. Az egyetemi föld- és őslénytani gyűjteményben ennél jóval gazda- 
gabb anyag van és szerző maga is említi, hogy a cfornai rétegek, faunájával 
a közel jövőben monografikusan szándékozik foglalkozni. 
Az elmondottakból kitűnik, hogy szerző nagy készültséggel és szor- 
galommal dolgozott s feladatának jól megfelelt. Dicséretére válik az is, hogy a 
magyar kutatásokat nem kicsinyelte, hanem mindenütt tárgyilagos kritikával 
használta azokat. Munkájában a Vérteshegység geologiájának olyan leírását 
adta, melyet geologus és geografus egyaránt használhat; munkájának leg- 
nagyobb részében lezárt tényeket ad, melyek főbb vonásaikban már ma is 
állandóknak mordhatók s amelyeken csak egyes kisebb módosítás eszkö- 
zölhető. 
Előnye a munkának a gazdag illusztrálás is, a mely a m. kir. földtani 
intézet áldozatkészségét dicséri. Vadász. 
IRODALOM. 
1. A magyar királyi Földtani Intézet Évi Jelentése 1906-ról. 
Magyarul megjelent 1907-ben, németül 1908-ban. 
1. Böcgku János: [Igazgatósági jelentés. 7—38. old. 
A hegyvidéki részletes felvételeknél ez évben 2907-27 km?-nyi területet 
dolgoztak föl, agrogeologiailag 12063 km?-t vettek föl, dr. Lászró GÁBoR pedig 
tőzeg- és lápterületek vizsgálata céljából 24,506-5 km-nyi területet járt be. 
A nyári fölvételek után nagyobb vizsgálatokat végeztek dr. ParP Kánrony, a ki 
Miskolc környékét vette föl és dr. Kapic OTTOKEÁR, a ki a Miskolc vidéki bar- 
langokat kutatta át. 
9. Dr. Posewirz Tivapam: Zsdenyova (Szarvasháza) környéke Bereg- 
megyében. 39—44. old. 
A vidék legrégibb képződménye az eocén, mely azonban csak négy 
kisebb foltban bukkan ki; kőzetanyaga calciteres pala s helyenkint evvel vál- 
takozó fekete agyagpala. Fontosabb az oligocén, melynek úgy alsó, mint felső 
része megvan; előbbit márga, agyagpala és pados homokkövek képviselik. 
A rétegek csapása ÉNy-i, a dőlés hol ÉK-i, hol DK-i. A felső oligocén magura 
homokkő alakjában lép föl. 
A Glatz mészhegységben végzett reambuláció alkalmával szerző fehéres, 
tömött felsőtriasz mészkövet, vöröses werfeni palát, apróbb porphyroid és 
dioritkitörések nyomait találta. 
