IRODALOM. 25 
9. Dr. PárrY Móg: A Csetrás-hegység nyugoti és déli része. 108— 
116. old. 
A fölvett terület legrégibb képződményei többé-kevésbbé kristályos palák, 
melyeket legutóbb br. Nopcsa karbonnak írt le. Tithonkorú szirtes mészkövek 
is vannak, de csak igen alárendelten. A kréta kövületek alapján határozható 
meg. Ez a képződmény a terület DNy-i részén van s neokom és cenomanra 
tagolódik; előbbit főképpen agyagpalák s calciteres homokkövek, utóbbit vilá- 
gos vékonyan rétegzett márgák képviselik. A bejárt területen nagy szerepe 
van a mediterránnak, melynek különösen alsó része hatalmas kifejlődésű. 
Vörös agyagból áll, e fölött vöröses-ibolyás homok, homokkő s konglomera- 
tum következik s a felső-mediterrán felé eső határt laza kavics jelzi. Az alsó- 
mediterrán legfölső rétegei közé liparittufa települ. A mediterránra követ- 
kező szármáti emeletbe levéllenyomatos palás agyag és kavics tartozik, e 
fölött pedig kövületes mészkő van. Ezután már diluvium következik, a hová 
egyes terraszok s a mésztufák legnagyobb része sorozandó. A terület legidő- 
sebb eruptios kőzete a porphyroid, mely az állítólagos karbon rétegek közé 
települ. Előfordulnak még augit-porphyrit, liparit (mediterrán), amphibolos 
andesitek, dacit és augitos andesit. 
10. Haravárs Gyura: Szerdahely-Konca környékének földtani alkotása. 
117—125. old. 
A terület déli részét kristályos palák építik föl, melyek a középső 
csoportba tartoznak. Ezután a felső-kréta következik, mely homokkőből áll. 
A felső-kréta rétegek a magas hegység lábánál terülnek el, míg a dombságon 
föllépő legrégibb képződmény a mediterránba tartozik. Ez helyenkint észlel- 
hetőleg közvetetlenül a kristályos palákra települ. A mediterránra szármáti 
homokos agyagmárga, e fölött pedig csillámos homok következik, melybe 
vékony agyagosabb rétegek települnek. A homok fölött Doborkánál kövületes 
kék agyag található. A pannoniai emelet meglehetősen gazdag rétegsorozat 
alakjában lép föl. Alul kövületes sárga agyag van, e fölött hatalmas homokos 
üledékek majd kékes agyag, végül sárgás agyagmárga következik. 
11. TELEGDI RorH LaJos: Az erdélyrészi medence geologiai alkotása 
Balázsfalva környékén. 126—130. old. 
Harmadidőszakinál idősebb képződmény a területen nem fordul elő. 
A legrégibb képződmény a mediterrán, mely túlnyomólag palás, kemény agyag- 
márgából áll, melyben dacittufa betelepülések vannak. E mediterrán rétegek- 
ben édesvizi szerves maradványok foglaltatnak. A. szarmati emeletet homok 
képviseli, mely jellemző szarmati kövületeket tartalmaz. A pannoniai üledé- 
kek nagy szerepet visznek a bejárt területen. Alul kövületes, márgásagyag 
fekszik, melyre kavicsos, homokkő konkreciókat tartalmazó homok, majd újra 
márgásagyag következik. A pannoniai rétegekre egyes foszlányokban augitos 
hypersthenes-andesittufa, települ. 
