IRODALOM. 210 
mállik. Az eocén agyagos rétegei kötött agyagtalajt szolgáltatnak, a homokos 
rétegek humuszos homok felsőtalajt adnak. Az oligocén rétegek majd agyaggá, 
majd laza, szürke, kissé kavicsos homokká málnak el a szerint, a mint agyag- 
ból vagy homokkőből állnak. Fontos a panmoniai rétegek talajképzése. Ezek 
a rétegek főképen kavicsos homoktalajt adnak, néhol azonban kavicsos, homo- 
kos agyag is előfordul. Az alsó talajban kötött agyag van. 
17. Timkó IMRE: Agrogeologiai megfigyelések Budapest környékén. 
177—186. old. 
1. Budapest-Kerepes-Dunakcsz környéke. E terület legrégibb képződ- 
ménye az alsó-mediterrán, melynek talajképzés szempontjából kevés jelentő- 
sége van. A kavicsos mészkő s a keményebb mészpadok, t. 1. a celleporás 
padok kőtörmelékes barna homokos agyagtalajt adnak. A pyroxenes andesit- 
tufa vasas agyagos homokot, sárgás homokos agyagot és murvás nyirkot szol- 
gáltatnak. A pannoniai rétegek felső talaja agyagos, illetve meszes vagy ho- 
mokos vályog. Néhol, főleg erdős területen vörös agyag is előfordul. Az 
előbbieknél sokkal nagyobb elterjedésű a diluvialis homok és kavics. 
2. A m. kir. koronauradalom mácsai gazdasága. E birtok felvételével 
kezdetét veszi a területtel határos korona-uradalmak talajtani vizsgálata. 
A terület fölépítésében pyroxenes andesit, annak tufája, pannoniai üledék, 
diluvium és alluvium vesznek részt. Az andesit málladéka nyirok. A pannoniai 
rétegek, hol vörös agyagtalajt, hol meszes, homokos vályogot adnak a szerint, 
hogy agyag vagy homokos rétegek vannak a felszinen. A diluviális lösz föl- 
talaja végül, agyagos vagy homokos vályog vagy pedig vályogos homok. 
18. GürL Virmos: Agrogeologiai jegyzetek az ÍIrsa, Cegléd és Örkény 
közötti területről. 187—196. old. 
A felvett terület legrégibb képződménye pannonkorszaki agyag, melyet 
szerző azonban csak petrografiai hasonlatosságok alapján tesz ebbe az eme- 
letbe. Erre a képződményre diluviális, szürke és vörös agyag települ, majd 
vörös és sárga homok következik. Az egésznek takarójaként lösz szerepel. Ez 
a lösz a ceglédberceli hát szélén, a hol a mélyebb helyeken a víz nem tudott 
elfolyni, székesebbé vált. Ezenkívül igen elterjedt az agyagos lösz, melyen 
futóhomokból álló dombvonulatok helyezkednek el. A legrégibb talajtadó kép- 
ződmény a vörös homok, melynek felső talaja vasas homok. Az agyagos lösz 
barna kötött homok felső talajt ad, a székes lösz pedig székes, homokos vályo- 
got. A futóhomok felső talaja világos barna homok. Végül előfordul lápi föld 
is, valamint Cegléd határában agyagos tőzeg. 
19. TgErrz PérER: Jelentés az 1906. évben végzett agrogeologiai felvé- 
telekről. 197—203. old. 
Martonos és Magyarkanizsa határán háromféle talajjal találkozunk. Leg- 
elterjedtebb az ó alluvialis lösz, melynek anyagát a szél a Tiszának egyes régi 
