58 TÁRSULATI ÜGYEK. 
tartott dinosaurus-csontok az ottani vörös agyag és konglomerátum dániai korát 
minden kétséget kizárólag bizonyítják. Különösen kiemelte előadó, hogy ezek a 
rétegek Lámkeréknél szintén dinosaurus-csontokat tartalmazó rétegekkel azonosak 
s TELEGDI RorH LAJos harmadidőszaki kövület-lelethelyeit szem előtt tartva hang- 
súlyozta, hogy az eddig ismert biztos oligocén kövületek Gyulafehérvártól É-ra 
fordulnak elő a Maros mindkét partján, míg Gyulafehérvártól D-re, a Marosnak 
ugyancsak mindkét partján dániai rétegek is vannak. A kérdés megfejtésének nehéz- 
ségét abban látja előadó, hogy ezen a vidéken nyilván két tarka agyag- és konglo- 
merátum-réteg van, melyeknek fáciese már azért is egyforma, mert úgy á dániai, 
mint az oligocén üledékek képződését valószinűleg egyforma fizikai viszonyok 
befolyásolták. Ama limn eusokat és helixeket, melyeket TELEGDI RorH LAJos Gyula- 
fehérvártól K-re talált, előadó csak azért említette, mert ezek is a Szentpéterfalvánál 
előforduló molluskákra emlékeztetnek; erre azonban semmiféle súlyt nem óhajt 
fektetni. 
TELEGDI RorH LaAJos, báró NopPcsA FERENC felszólalására válaszolva, mindenek- 
előtt újra kiemeli, hogy É-on, Magyarigennél, először kezdenek a vörös agyag-, 
fehér homok-, laza homokkő- és konglomerátumból álló rétegek föllépni, hol konkor- 
dánsan közvetlenül a lajtamészkő alá dőlnek és Gyrena semistriata, Potamides 
margaritaceum stb.-vel jellemezve vannak. Innen egyrészt K-felé a sárd-borbándi 
szigetszerű dombvonulatban az itt föllépő apró nummulitmészkő-szirteket eltakarva 
és (az Ördögszorosban) számos Ostrea aginensist tartalmazva, folytatódnak, a Maros 
bal partjára is áthúzódván, másrészt pedig Magyarigentől és az Ompoly-völgytől 
D-re a hegység turon- s majd senon-rétegeire rátelepedve, széles és Poklostól D-re 
hirtelen keskenyedő zónában nyomozhatók Borberekig, hol már csak egyes foszlá- 
nyokban a magasabb senonon rajtaülnek. Báró Nopcsa dinosaurus-lelethelye tőszom- 
szédságában, t. i. a Valea Vinei torkolata bal lejtőjén, e vörös agyag és fehér homokkő- 
rétegek a senon konglomerátos homokkő két szétszakadt része 
közt keletkezett hézagot töltik ki, kis foszlány alakjában; világos 
tehát, hogy e vörös agyag és fehér homokkő-lerakodás fiatalabb, még pedig szük- 
ségszerűen már lényegesebben fiatalabb, mint a szétszakadt magasabb 
senon-részek. Eltekintve tehát a két lerakodás anyagának feltünő petrografiai 
eltérésétől és a vörös agyag föllépési módjától, az utóbb említett tény arra tereli 
gondolatunkat, hogy a Nopcsa-gyűjtötte dinosaurus-maradványok a vörös agyag, 
fehér homokkő stb. lerakodásakor lettek a körülvevő campanien-rétegekből e 
fiatalabb rétegekbe besodorva. Báró Nopcsának arra a föltevésére, hogy esetleg két 
különböző korú vörös agyag-lerakodás telepedne e területen a campanienre absolute 
semmi sem utal. 
Mindezeknélfogva előadó megmarad és kell, hogy megmaradjon felfogása 
mellett, mely szerint a tőle térképezett területen föllépő vörös agyag-, fehér 
homok-, homokkő- és konglomerátum-rétegek nem a danienhez tartoznak, hanem 
felső-oligocén korúak. 
Dr. KocH ANTAL megjegyzi, hogy nem helyeselheti báró Nopcsának ama 
eljárását, mely szerint az eocén alján lévő vörös agyagokat a krétaidőszaki vörös 
agyagokkal vonja össze s azzal indokolja, hogy KocH a fajokat csak mint biztosan 
meg nem határozhatókat cefr. jellel sorolja föl, mert ha krétakorú lenne, akkor a 
fauna alakjai, nem eocén fajokkal lennének egybevethetők (cfr.), hanem kréta- 
alakokkal. Azt azonban megengedi, hogy az agyagkomplexus alsó kövületmentes 
része már krétaidőszaki s így az oecén észrevétlenül átmegy a krétába. 
