TÁRSULATI ÜGYEK. 59 
4. Dr. KoRmos TivADAR hosszabb előadásban számolt be a fejérmegyei Sár- 
réten a Balatonbizottság megbízásából végzett kutatásainak eredményéről. A Sárrét 
medencéje a Balaton és a Velencei tó megszabta törésvonalban fekszik és kelet- 
kezése a neogén korszak végére nyúlik vissza, mikor is a Balaton, a Sárrét és 
a Velencei tó tektonikus medencéit a pannoniai tenger hullámai elárasztották. 
A mai medence kialakulása későbbi keletű. Keletkezésének ideje a tőzeg fekvőjében 
található és részben cireumpoláris elemekből álló fauna alapján a pleisztocén korszak 
elejére tehető, a fauna eredete pedig a Balatonéval közös. A Velencei tó faunája 
fiatalabb. A Sárrét történetében három élesen elhatárolt időszak különböztethető 
meg; az elsőben, vagyis a pleisztocénben, a mai Sárrét helyén a Balatonhoz hasonló 
nyiltvizű tó volt. A második időszakban, a pleisztocén korszak végén kezdetét vette 
a tó elláposodása és a tőzegképződés s ez tartott a XIX. század elejéig, a mikor a 
Sárrét vizeinek lecsapolása végét vetette a lápkorszaknak. Ettől kezdve a Sárrét 
történetében a harmadik időszak következett be, vagyis a jelenkor, midőn a kör- 
nyező területekről bevándorló szárazföldi elemek foglalják el a vízi fauna helyét. 
Ez az átalakulás még napjainkban sem ért véget.! 
1909 februárius 17. — Elnök: dr. SCHAFARZIK FERENcz másodelnök. 
1. Dr. KALEcsSINSZKY SÁNDOR a hőmérséklet hatása az artezi kutaknál czímű 
előterjesztésében röviden ismertette ugyan e címen a Magy. Tud. Akadémiában 
1909. évi februárius 15-én tartott előadását. Előadó nagyobb átmérőjű közlekedő csö- 
vekben meghatározta a víznek hőmérséklet okozta kiterjedését. Ha a víz az egyik 
szárban 12 C"9, a másik szárban pedig 1 m hosszúságban 100 C" volt, akkor a 
kiterjedés következtében a hideg és melegvíz niveaukülönbsége 426 cm, 74 C"-nál 
246 em volt; a meleg víz 426 em, illetőleg 2:46 cm-el magasabban állott a hideg 
vízhez képest. 
Ha tehát a kisérlet nem egy méter, hanem 1000 méter hosszúságú csővel 
történnék, akkor a fölmelegedés okozta niveaukülönbség 42:6 m, illetőleg 24"6 m-nek 
találtatnék. 
Többféle módon szerkesztett készülékei között a legérdekesebb az, amelynél 
az egyenlőszárú közlekedő csőnél, csupán a két szárban levő vízoszlopnak hőmér- 
sékleti különbsége következtében, a meleg víz, a fentebbi aránynak megfelelő magas- 
ságig fölszökik. 
E kisérlet alapján megmagyarázható és egyúttal szemlélhetőleg kimutatható, 
hogy pl. a budapesti városligeti artézi kútvíznél, mely 970 m mélységből 74 C" 
hőfokkal, a fölszín fölé 135 m magasságig előtör, nem okvetlenül szükséges, hogy 
az eddigi föltevés szerint, a víznyomó reservoir valahol a budai hegységben meg- 
felelő magasságban legyen, hanem ha egyéb akadályok nem yolnának, elegendő, ha 
ez a Duna vízállásához közel van. 
Hogy a természetben ez egyszerű jelenség nem lesz teljesen megfelelő a labo- 
ratoriumi kisérletnek, ez bizonyos. 
A hőmérséklet a közlekedő hidegebb részben is fokozatosan változni fog, 
továbbá az áthaladó víznek nyomását úgy a kapilláris erők, mint a surlódás, 
továbbá a föloldott gázok és szilárd alkotórészek nagyobb mértékben fogják befolyá- 
solni, de mindenesetre az artézi kutaknál a hőmérséklet okozta kiterjedéssel, fajsúly 
kisebbedéssel a geológusnak törődni kell és ezt számításba kell venni. 
1 A tanulmány legközelebb a Balaton-bizottság kiadványai sorában jele- 
nik meg. 
