60 TÁRSULATI ÜGYEK. 
Eddig a geológusok alig vették ezt számításba, kivéve dr. KocH G. A.-t, a ki 
az 1907. évben megtartott rektori beszédében ezt a jelenséget is tekintetbe veszi.! 
Nálunk eme eszmével először dr. PáLryY MóR főgeológus foglalkozott és 1908 
tavaszán ki is számította, hogy a városligeti artézi kútnál a víz körülbelül 20—25 
m-rel kiterjed, a mit kisérleteim a legjobban bizonyítanak. 
PáLrv MóR ismertette azokat az okokat, a melyek a mult év tavaszán arra 
irányították figyelmét, hogy a meleg források fölszínre emelkedésénének más 
magyarázatát keresse, mint az eddig általánosan elfogadott hydrostatikai nyomást. 
(LD. e füzet 16. oldalát!) 
SZONTAGH TAMÁS az érdekes előadásra megjegyezte, hogy a kifejtett vízfel- 
nyomási elmélet, különösen a síkvidéki artézikutaknál, de más forrásoknál sem 
magyarázhatja meg egészen a fölszállás tüneményét. 
Fölszólaló a víz felszállásnál, a geológiai viszonyokhoz mérten, a gázok fel- 
nyomó és felszállító erejének is igen fontos szerepet tulajdonít. 
Állításának támogatására sok évi tapasztalásaiból felhozza, hogy a sSalvátor, 
igen jól tanulmányozott ásványosvizű forrásnál azt tapasztalták, miszerint a kutató 
fúrások egyikéből erősen kinyomúló gázzal egyidőben az ásványosvíz fölszállása 
ingadozni és sülyedni is kezdett. A fúrás szakszerű betömésével e tünemény meg- 
szünt. 
A buziási Szent Antal szökőforrás 20—40 méter magas és igen erős fölszöké- 
sét is jóformán csak erősen feszült gáz közreműködésének tulajdoníthatni. 
A ránkfüredi időközi szökőforrásnál már Zsigmondy Béla nagy fontosságot 
tulajdonít a térszín alatti gáz erejének. Tt 
Fölszólaló fejtegetéseinél ráutal a 4—5 évi aszályos év után beállott igen ala- 
csony térszín alatti vízállásokra; valamint az artézi fúrásoknál sűrűn mutatkozó, 
több-kevesebb gázokra is. 
SZONTAGH azt tartja, hogy a víz térszínfölé való fölszállítását és kilökését 
több egymásra ható, vagy egymást elősegítő tényezőnek tulajdoníthatni, ezek közt 
a.onban a gázok közreműködésének igen nagy és fontos szerepe van. 
Hidrostatikai magyarázatra sok esetben jóformán gondolni sem lehet. 
Az előadó érdemes tanulmányait mindenki ösmeri. Úgyszintén alapos nagy 
tudását, ügyes és szerencsés kezét is, a melyekkel már nem egy nehéz és fontos 
kérdést sikerült neki megoldani. 
KoRmos TivaApaR mint analógiára az ausztráliai artézi kutak viszonyaira utalt. 
Ott ugyanis az évenként leszivárgó víz mennyisége kisebb az artézi kutakból fel- 
buzogó víztömegnél s az egy tájon levő artézi kutak vízszínének magassága nem 
mutat semmi összefüggést. GREGoRYnak ezeken és más megfigyeléseken alapuló 
tanulmányai beigazolták, hogy az ausztráliai jura homokkőben nem közlekedő csö- 
vek törvénye értelmében vett víznyomás okozza azt a feszültséget, mely a kutak 
vizét fölhajtja, hanem a vízben lekötött gázok, a vízgőz és a komprimált levegő. 
Bizonyára nálunk is így van ez sok esetben. 
2. MauRirz BÉLA előadásában kifejtette, hogy a Mátra-hegység zöme har- 
madidőszaki effusiv kőzetekből és tufákból áll. A kőzetek ásványos összetételük 
szerint a következőkép csoportosíthatók : 
1. Plagioklasosrhyolittek, melyek csak két ponton találhatók szálban állva: a 
1 Über einige der ültesten und jüngsten artesisehen Bohrungen im Tertiür- 
becken von Wien. Von dr. GusrTav AporF KocH. Wien, 1907. II. Auflage. Antrittsrede 
d. feierlichen Rektorsinauguration. p. 12—13. 
