TÁRSULATI ÜGYEK. 61 
solymosi Kishegyen és a lőrinczii Mulatóhegyen, tuffáik az alsó mediterrán emelet 
homokkőrétegei közé ékelve igen nagy elterjedést mutatnak, 
2. Biotitos-amphibolos andesitek kevés angittal, melyek Parád—Recsk környé- 
kére szorítkoznak; tuffáik nincsenek; relativus koruk a pyroxenesandesitekhez 
képest ismeretlen, 
3. Hypersthenes-augilos andesitek, nagy mennyiségű tuffákkal, amelyek a hegy- 
ség túlnyomó részét alkotjád. 
4. Pyroxenes-biotitos andesítek, melyek Gyöngyös-Tarján környékére szorít- 
koznak és valószínűleg az előbbi csoportnak csak külön faciesét teszik. 
Az eruptiók észak-déli és kelet-nyugati vulkánossági vonalak mentén sora- 
koznak, melyek párhuzamosak a Cserhát megfelelő vonulataival. 
Az eruptiók kora valószínűleg azonos a Cserhát andesitjeinek eruptiójával 
(alsó és felső mediterrán között); erre vallanak az összes megfigyelések. A rhyo- 
lithek (ill. tuffáik) kora részben azonos a cserhátiakkal; de a solymosi Kishegy 
rhyolithja fiatalabb a pyroxenesandesitnél, mely megfigyelés ellene mond SzABÓó és 
SZTERÉNYI nézeteinek. Vegyi összetételükre nézve a pyroxenesandesitek legközelebb 
állanak a stájerországi (St. Egidi) andesitekhez. 
Lóczy Lagos kérdést intézett az előadóhoz aziránt, hogy az előadásában 
említett kőzeteknek az ott előforduló különböző korú homokkövekhez való korviszo- 
nyát tanulmányozta-e, mert pl. Salgótarján-Eger vidékén a rhyolith a felsőoligocén 
apoka fölött van. 
MauRkirz BÉLA erre kijelentette, hogy ez nem volt tanulmányának a tárgya, 
bár látta, hogy itt különbözőkorú homokkövekkel van dolgunk. 
KRENNER JÓZSEF felszólalásában szintén megerősítette, hogy a Mátra ÉNy-i 
oldalán tényleg vannak kövületek alapján is egymástól elkülöníthető felsőoligocén 
és alsómediterrán homokkövek. 
SCHAFARZIK FERENCZ örömmel látja az előadottakból, hogy a Mátra vulkáni 
kőzetei, noha a viszonyok itt némileg szövevényesebbek, mégis sok tekintetben 
hasonlók a Cserhátbeliekhez. Az alsó mediterránkorú sedimentált rhyolithos dácit- 
tuffák megvannak a Cserhátban is és fölöttük mint kitörésbeli kőzetek a pyroxenes 
andesit vulkáni formái foglalnak helyet. A különbség a két hegység geológiai viszo- 
nyai közt főleg az, hogy a Cserhátban nem volt többször vulkáni kitörés, hanem 
csak egyszer, de ekkor a pyroxenes andesit kitörésére vonatkozólag igen jellemző 
körülmények között, a mennyiben az eruptio pontosan az alsó és felső medi- 
terrán időszak határán következett be. Minden valószínűség szerint megilleti 
ez a kor a Mátra pyroxénandesitjeinek jó részét is. Fiatalabb rhyolithos dácittuffák 
ellenben, vagy éppenséggel dácitok, a milyenek a Mátrában és a Bükkben vannak, a 
Cserhátban nincsenek. 
3. KoRMmos TivaApAaR a tatai pleisztocénkorú ősember nyomairól tett előzetes 
jelentést. Tatán ugyanis nemrégiben kőfejtés közben a mésztufában Mammut-csont- 
maradványokra akadtak, amelyeknek megtekintésére a Földtani Intézet igazgatósága 
előadót küldte ki. A csontok kiszabadítására irányuló munka közben előadó primi- 
tivus kőeszközöket, égetett csontokat és tűzhely-nyomokat talált, melyek a Mammut- 
csontokkal egy rétegben lévén, e lelet pieisztocénkora iránt semmi kétség sem fo- 
roghat fenn. Előadó a lelet és a lelethely részletesebb tanulmányozása után annak 
eredményeiről tüzetesen be fog számolni. 
Kapió OTTOKÁR megjegyezte, hogy alkalma volt a bemutatott kőeszközöket 
közelebbről is megtekinthetni. Meg van győződve, hogy ezek tényleg emberi eszkö- 
zök, mert több darabon egészen világosan retouchokat észlelt. A diluviális ember 
