66 A SZABÓ-ÉREM ODAITÉLÉSÉRE KIKÜLDÖTT BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYVE. 
továbbá régibb korú tömeges kőzetei közül a granitot, diabázt, dioritet s guarc- 
porfirokat, a fiatalabb kőzetek közül pedig a Kaukázus dacitjait, andezitjeit, liparit 
és bazalt-féleségeit, számos elemzéssel megvilágosítva, tárja a világirodalom elé. 
Összefoglalva a kőzettani irodalom eredményeit, úgy az utolsó hat év irodal- 
mában, eltekintve a versenyben részt nem vevő alelnök: SCHAFARZIK FERENC mun- 
káitól, mind a feldolgozás szabatossága, mind az elért eredmények alapján Roz- 
LOZSNIK PÁL és dr. EMszTr KáLMÁNnak: Adatok Krassószörényvármegye 
banatitjainak pontosabb petrografiai és kémiai ösmeretéhez című 
munkája (Földtani Intézet Évkönyvének XVI. kötetében 140—274. oldalakon) olyan, 
a mely abszolut becsével a többiek fölé emelkedik. 
III. Az ásvány- s földtani kémia köréből az 1903—1908 években mint- 
egy 15 figyelemreméltó munka jelent meg. Szerzőik: DoBY GÉzA, BENEDEK LaJos, 
EMSZT KÁLMÁN KALECSINSZKY SÁNDOR, KRENNER JózsEF, Loczka JÓZSEF, SZATHMÁRY 
LÁsZLó és SIGMOND ELEK. A munkák közül kettő emelendő ki különösen. Az egyik 
KRENNER Józsrrnek: A mangánspinell, mint kohótermék Menyházáról 
Aradmegyében című 1908-ban megjelent munkája, a másik pedig SIGMOND ELEK- 
nek: Az ásványok és talajok kémiai összetételének új kifejezési 
módjáról írott tanulmánya. 
KRENNER JózsEF a spinellkeletkezés egy eddig meg nem figyelt esetével ismer- 
tetett meg bennünket, SIGMOND ELEK pedig egy a kémiában már régen elfogadott 
elvet igyekezett az ásványok összetételének kifejezésében is érvényesíteni, miáltal 
nemcsak az ásványok, hanem a talajok jellemzése is szilárdabb alapon történhet- 
nék, mint eddig történt. SiIGmosD kisérlete tulajdonkép nem új keletű, de főérdeme, 
hogy ennek a felfogásnak célszerűségét legtöbb példában igyekezett bizonyítani. 
Minthogy azonban a SzABó-emlékérem odaitélésének módját szabályozó ügy- 
rend 7. §-ának a) pontja értelmében a munkának olyannak kell lennie, hogy az 
ásvány-földtani szakcsoportot önálló kutatások alapján új adatokkal és ezeknek fel- 
dolgozásából szabatosan formulázott eredményekkel gyarapíthassa ; azért az 1903— 
1908. időszakban az ásvány-földtani kémia köréből megjelent közlemények közül 
csak KRENNER JÓZSEF SÁNDORnak : A magánspinell mintkohótermék Meny- 
házáról című dolgozata itélhető olyannak, a mely a Szabó-emlékéremmel kitün- 
tethető. 
IV. Az agrogeológia és a talajösmeret körében a letelt időközben 
nyole szerző 54 kisebb értekezést írt. Legtöbb dolgozata van HORUSITZKY HENRIKnek, 
a ki 14 kisebb munkát írt, azután TREIrz PÉrERnek, a ki 12 értekezéssel szerepel 
a lajstromban, TImkó IMRE 8, LIFFA AURÉL 6, GÜLL ViLMos 6, LászLó GÁBOR 4 és 
SIGMOND ELEK szintén 4 munkával bővítette a fejlődésének kezdetén levő tudományt. 
Az általános irányú dolgozatok sorából TRErrz PérERnek: A Föld 
című könyv 169—182. oldalán A termőtalajról írt értekezése, továbbá SIGMOND 
ELEKnek talajismereti munkái válnak ki, ezekhez csatlakozik HORUSITZKY HENRIK 
és TIMKó IMRE közös dolgozata: Agrogeológia a mezőgazdaság szolgála- 
tában és a földbecslésnél (Köztelek, 1907, március havi 26. számában). Ugyan- 
csak általános irányú, bár inkább a geológiát érdeklő munkát írt a Földtani Köz- 
löny XXXIII. kötetében HORUSITZKY HENRIK, a diluviális mocsárlöszről, ki- 
mutatva, hogy a vízáradásos, árvizes területekre lehullott szubaérikus löszből kép- 
ződött a mi mocsárlöszünk. 
A részletes fölvételekkel foglalkozó munkák közül elsősorban 
említendő GÜLL VILMos, LIFFA AURÉL és TIMKó IMRE közös munkájuk az Ecsedi 
láp agrogeológiai viszonyairól, a mely a m. k. Földtani Intézet Évkönyvé- 
nek XIV. kötetében 255—300. oldalakon, vízrajzi- s talajtérképpel illusztrálva jelent 
