A SZABÓ-ÉREM ODAÍTÉLÉSÉRE KIKÜLDÖTT BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYVE. 67 
meg. Vizsgálataik eredménye tudományos becsűek, e mellett a lápi gazdák is sok 
tanulságot meríthetnek belőlük. 
Egy másik becses munka HoRusiITZKkY HENRIK tollából származik, s a po- 
zsonyi Duna törmelékkupjáról szól (Magy. Orvosok s Természetvizsgálók 
XXXIV. Vándorgy. 261—273), különös tekintettel a mezőgazdaságra. A Pozsony 
vidékén levő öntésiszap fizikai és kémiai vizsgálatából a szerző becses eredményeket 
s-űr le, minek a kertészkedés sok hasznát veheti. 
A m. k. Földtani Intézet a letűnt hat évben két agrogeológiai térképet is 
publikált. Az egyik Magyar-Szölgyén és Párkány-Nána vidéke, a melynek magya- 
rázatát HORUSITZKY HENRIK írta, a másik pedig Szeged és Kistelek vidéke, mely 
lapnak szinkulcsához és talajszelvényeihez TREITrz PÉTER írt rövid magyarázatot. 
Közgazdaságilag igen fontos munkát végeztek LÁSZLó GÁBOR és EMSZT KÁLMÁN 
a tőzeg- és lápkutatások terén, az ország ?/3: részének tőzegeit térképezve megyék 
szerint haladva, több mint 2000 fúrással, a Hanyság, a Marcal-völgy s a Balaton 
környékének hatalmas telepeit tömegükre is fölbecsülve. 
Mindent egyberetve azonban, hazánk agrogeológiai irodalma, a letelt lusz- 
trumban valami nagyobbszabású munkát nem adott, úgy hogy a szóbanforgó 
munkák közül egy sem ajánlható a Szabó-éremmel való kitüntetésre. 
V. A Földtan, és pedig az Általános Geológia, Sztratigrafia, Tektonika, 
valamint az alkalmazott földtan, nevezetesen a bányageológia és a hidrogeológia 
körében az 1903. év elejétől 1908 június hó végéig 65 szerző 160 munkát írt. Ebben 
53. magyar szerző 140 munkával és 12 idegen szerző 20 munkával szerepel. Legtöbb 
munkát írt SCHAFARZIK FERENC, és pedig 11 értekezést, azután Papp KáRony 10, 
KocHn Awrar 9 kisebb-nagyobb cikket; 7—7 értekezéssel szerepelnek a lajstromban 
ARADI VIKTOR. HALAVÁTS GYULA és PÁLFY MóR; 5—5 munkájuk jelent meg a követ- 
kező szerzőknek : BöckH HuGó, PosÉwITZz TIVADAR SZÁDECZKY GYULA, SZONTAGH TAMÁS, 
UHLIG VIKTOR ; 4—4 munkát írtak Lóczy LAJos, KADIG OTTOKÁR és TELEGDI ROTH 
Lagos ; 3—3 munkát ACKER VIKTOR, BAUER GYULA, BöCK H., LACKNER ANTAL, LŐRENTHEY 
IMRE, Nopcsa FERENC báró, PRIsz GYULA és REGULY JENŐ ; 2—2 munkát DéÉcny Móg, 
GESELL SÁNDOR, HOFMANN KÁROLY, INKEY BÉLA, RÁKÓCZY SÁMUEL és ROZLOZSNIK PÁL; 
1—1 munkájuk pedig a következő szerzőknek jelent meg : BöckH JÁxos, Bögm FERENC, 
GAÁL ISTVÁN, GORJANOVICS-KRAMBERGER KÁROLY, GUBÁNYI KÁROLY, HAJNÓCZY R,. 
HOLLÓSVÁRY J., HORUSITZKY HENRIK, BISELE GUSZTÁV, FRANZENAU ÁGOSTON, JOHN, 
KATZER F., Kovács DEzső, KERNER F., LAczkó Dezső, LITSCHAUER LAJos, LUGEON M., 
DLIFFA AURÉL, MAGYARY MIHÁLY MADERSPACH L., NoszkY JENŐ, NOTH GYULA, PAUER, 
KÁPOLNAI PAUER VIKTOR, RZEHAK A., SAJÓHELYI FRIGYES, SÓBÁNYI GYULA, STAFF 
János, STEINHAUusz Gy., TAEGER HENRIK, VETTERS H., VIZER, VITÁLIS ISTVÁN, 
WALTER H., WISNIOWwSKI T., ZUBER RUDOLF. 
A 12 idegen szerző közül kiválik UHLIG VIKTOR bécsi tanár a Kárpátok szer- 
kezetéről írt nagy munkájával (Bau und Bild der Karpathen. Mit 139 Textabbildun- 
gen und eine Karte in Farbendruck, Wien, Leipzig 1903. 1—261 oldal), valamint a 
Kárpátok és a Pienninek szirtes meszeiről szóló tanulmányaival. BECK és VETTERS 
osztrák geológusok a Kis-Kárpátokról írtak figyelemreméltó tanulmányokat. Újabban 
azonban nemcsak az osztrák, hanem a német fiatal erők is hazánkra vetik szemü- 
ket. Így SraFr János és TAEGER HENRIK breslaui egyetemi szigorlók a Gerecse- és 
a Vérteshegység hálás vidékét választották ki első munkájuk teréül. 
Hazai szerzőink közül idegen országokról nyolcan írtak geológiai tanulmányt. 
Ezek közül elsősorban kell említenünk DÉcny Mónt, a ki a Kaukázusról szóló nagy 
munkájában (Kaukázus, egy kötetben, Budapest, 1907, Kaukasus in drei Bin- 
den, Berlin, 1907), nevezetesen a német kiadás 3-ik kötetében (Beitrüge zur Kennt- 
Jr 
