136 HORUSITZKY HENRIK 
éghajlat, a klima. Már ez oknál fogva sem vehetjük a mostanság 
nálunk leülepedő vékonyka porréteget, a RIcHTHOFEN-féle lösz fogalma 
alá. Jelenleg nagyobb a csapadékmennyiség, kisebb az átlaghőmérséklet, 
mint az a löszkorszakban (diluviumban) volt. Az akkorihoz hasonló 
klimaviszonyokkal mostanában csakis Ázsia belsejében, a magasabb 
fekvésű sivár puszta (steppe) birodalmában és annak peremén találkozunk. 
A löszkorszak alatti klima nálunk jelentékenyebben csak egyszer 
változott meg, a mikor tudniillik rendesnél nagyobb esőzések uralkod- 
hattak. Ebben az időben is rakodhatott le a por, csakhogy jóval kisebb 
mennyiségben. És tekintettel a nedvesebb klima következtében élt bujább 
növényzetre, az akkor leszállt porból nem lösz lett, hanem olyan humuszos 
kőzet, aminőt a lösz között több helyütt láthatunk. Helyenként ezt a 
humuszos réteget veres agyagos réteg váltja föl, a szerint, hogy annak 
idején milyen növényzet borította az illető területet. E  képződések 
azonban csakis legtöbbnyire lokális jelentőségüek. 
Ha ezt a rövidebb ideig tartó klimáváltozást tekintetbe vesszük, 
akkor igenis beszélhetünk régibb és fiatalabb löszről ; de mivel mind a kettő 
közvetlenül egymás után hasonló viszonyok között, a diluvium máso- 
dik felében rakódott le és sem petrografiailag sem pedig paleontológiai- 
lag a kettőt egymástól megkülömböztetni nem lehet, csak egy korbeli 
löszről szólhatunk. 
A magyarországi lösz diluviális voltát bizonyítják a benne elteme- 
tett emlős maradványok, melyek általánosságban véve, már nagyon 
ismeretesek lévén, erről itt bővebben nem szólok; azonban e helyett a 
löszben található csigahéjakról akarok röviden megemlékezni, melyek 
sok tekintetben irányadók. Eddig az a nézet volt elterjedve, hogy a 
csigák alapján a lösz korát s általában a diluviális képleteket megálla- 
pítani nem lehet. Most azonban, midőn részletes tanulmányaim alkalmá- 
val több helyről gyűjtöttem s a gyűjtött anyagot áttanulmányoztam, 
már is megerősíthetem ama régi nézetemet, hogy az összfauna alapján 
egyes képződmények korát biztosan megállapítani nem is nehéz dolog. 
1. Vannak oly alakok, melyek Magyarországon jelenleg már nem 
élnek." 
2. Vannak olyan fajok, melyek hazánknak csak egyes területeire 
nézve haltak ki, illetve ahonnan tovább vándoroltak. 
3. Mások ismét élnek ugyan még, de mint ritkaságok, mig dilu- 
viumban óriási mennyiségben voltak elterjedve. 
1 A csigákról itt mondottak Magyarország erdélyi részére, valamint Horvát- 
Szlavonországra nem vonatkoznak, mert onnét semmiféle pleisztocén fauna ren- 
delkezésemre nem áll. Az alluviális fajok elterjedését pedig CsIKI, Soós és KoRMos 
összeállításai alapján közlöm. 
